# Úřední věstník L 251/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 251 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6415. července 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 251

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6415. července 2021

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1147 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1148 ze dne 7. července 2021, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky | 48 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1149 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost | 94 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1147 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1148 ze dne 7. července 2021, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky

48

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1149 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost

94

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 15.7.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 251/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/1147

ze dne 7. července 2021,

kterým se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 a čl. 79 odst. 2 a 4 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souvislosti s vyvíjejícími se migračními výzvami, které jsou charakterizovány potřebou podpory silných přijímacích, azylových, integračních a migračních systémů v členských státech, prevence a přiměřených a solidárních postupů za účelem zvládnutí naléhavých situací a nahrazení neoprávněných a nebezpečných vstupů legálními a bezpečnými cestami, jsou investice do účinného a koordinovaného řízení migrace v Unii klíčovým předpokladem k dosažení cíle Unie, jímž je vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva podle čl. 67 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). |
| --- | --- |

(1)

V souvislosti s vyvíjejícími se migračními výzvami, které jsou charakterizovány potřebou podpory silných přijímacích, azylových, integračních a migračních systémů v členských státech, prevence a přiměřených a solidárních postupů za účelem zvládnutí naléhavých situací a nahrazení neoprávněných a nebezpečných vstupů legálními a bezpečnými cestami, jsou investice do účinného a koordinovaného řízení migrace v Unii klíčovým předpokladem k dosažení cíle Unie, jímž je vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva podle čl. 67 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).

| (2) | Význam koordinovaného přístupu Unie a členských států se odráží v evropském programu pro migraci ze dne 13. května 2015, který zdůraznil potřebu soudržné a jasné společné politiky, jež obnoví důvěru ve schopnost Unie spojit úsilí vyvíjené na evropské i vnitrostátní úrovni s cílem řešit migraci a účinně spolupracovat v souladu se zásadou solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti mezi členské státy, jak stanoví článek 80 Smlouvy o fungování EU; toto bylo potvrzeno v přezkumu programu v polovině období ze dne 27. září 2017 a ve zprávách o pokroku ze dne 14. března 2018 a 16. května 2018. |
| --- | --- |

(2)

Význam koordinovaného přístupu Unie a členských států se odráží v evropském programu pro migraci ze dne 13. května 2015, který zdůraznil potřebu soudržné a jasné společné politiky, jež obnoví důvěru ve schopnost Unie spojit úsilí vyvíjené na evropské i vnitrostátní úrovni s cílem řešit migraci a účinně spolupracovat v souladu se zásadou solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti mezi členské státy, jak stanoví článek 80 Smlouvy o fungování EU; toto bylo potvrzeno v přezkumu programu v polovině období ze dne 27. září 2017 a ve zprávách o pokroku ze dne 14. března 2018 a 16. května 2018.

| (3) | Evropská rada ve svých závěrech ze dne 19. října 2017 opětovně potvrdila potřebu prosazovat komplexní, pragmatický a rozhodný přístup k řízení migrace, jehož cílem je zajistit ochranu vnějších hranic a snížit počet neoprávněných vstupů a počet úmrtí na moři. Tento přístup by měl být založen na flexibilním a koordinovaném využívání všech nástrojů, jež mají Unie a členské státy k dispozici. Evropská rada dále vyzvala k zajištění výrazně lepšího navracení prostřednictvím opatření na úrovni Unie i na úrovni členských států, jako jsou účinné dohody a ujednání o zpětném přebírání osob. |
| --- | --- |

(3)

Evropská rada ve svých závěrech ze dne 19. října 2017 opětovně potvrdila potřebu prosazovat komplexní, pragmatický a rozhodný přístup k řízení migrace, jehož cílem je zajistit ochranu vnějších hranic a snížit počet neoprávněných vstupů a počet úmrtí na moři. Tento přístup by měl být založen na flexibilním a koordinovaném využívání všech nástrojů, jež mají Unie a členské státy k dispozici. Evropská rada dále vyzvala k zajištění výrazně lepšího navracení prostřednictvím opatření na úrovni Unie i na úrovni členských států, jako jsou účinné dohody a ujednání o zpětném přebírání osob.

| (4) | V rámci úsilí o zajištění komplexního přístupu k řízení migrace založeného na vzájemné důvěře, solidaritě a spravedlivém rozdělení odpovědnosti mezi členské státy a orgány Unie a s cílem zajistit společnou udržitelnou azylovou a přistěhovaleckou politiku Unie by členské státy měly být podpořeny odpovídajícími finančními prostředky z Azylového, migračního a integračního fondu (dále jen „fond“). |
| --- | --- |

(4)

V rámci úsilí o zajištění komplexního přístupu k řízení migrace založeného na vzájemné důvěře, solidaritě a spravedlivém rozdělení odpovědnosti mezi členské státy a orgány Unie a s cílem zajistit společnou udržitelnou azylovou a přistěhovaleckou politiku Unie by členské státy měly být podpořeny odpovídajícími finančními prostředky z Azylového, migračního a integračního fondu (dále jen „fond“).

| (5) | Všechny akce financované z fondu, včetně akcí prováděných ve třetích zemích, by měly být prováděny v plném souladu s právy a zásadami zakotvenými v acquis Unie a Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a měly by být v souladu s mezinárodními závazky Unie a členských států vyplývajícími z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami, zejména tím, že zajistí dodržování zásad genderové rovnosti, zákazu diskriminace a nejlepšího zájmu dítěte. |
| --- | --- |

(5)

Všechny akce financované z fondu, včetně akcí prováděných ve třetích zemích, by měly být prováděny v plném souladu s právy a zásadami zakotvenými v acquis Unie a Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a měly by být v souladu s mezinárodními závazky Unie a členských států vyplývajícími z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami, zejména tím, že zajistí dodržování zásad genderové rovnosti, zákazu diskriminace a nejlepšího zájmu dítěte.

| (6) | Všechny akce nebo rozhodnutí týkající se migrujících dětí, a to i při navracení, by měly v prvé řadě brát v potaz nejlepší zájem dítěte a současně by měly zohledňovat právo dítěte vyjádřit svůj názor. |
| --- | --- |

(6)

Všechny akce nebo rozhodnutí týkající se migrujících dětí, a to i při navracení, by měly v prvé řadě brát v potaz nejlepší zájem dítěte a současně by měly zohledňovat právo dítěte vyjádřit svůj názor.

| (7) | Fond by měl navazovat na dosažené výsledky a uskutečněné investice s podporou svých předchůdců: Evropského uprchlického fondu zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES (4) na období 2008 – 2013, Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí zřízeného rozhodnutím Rady 2007/435/ES (5) na období 2007 – 2013, Evropského návratového fondu zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 575/2007/ES (6) na období 2008–2013 a Azylového, migračního a integračního fondu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014 (7) na období 2014–2020. Měl by zároveň zohlednit veškerý relevantní nový vývoj. |
| --- | --- |

(7)

Fond by měl navazovat na dosažené výsledky a uskutečněné investice s podporou svých předchůdců: Evropského uprchlického fondu zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES (4) na období 2008 – 2013, Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí zřízeného rozhodnutím Rady 2007/435/ES (5) na období 2007 – 2013, Evropského návratového fondu zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 575/2007/ES (6) na období 2008–2013 a Azylového, migračního a integračního fondu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014 (7) na období 2014–2020. Měl by zároveň zohlednit veškerý relevantní nový vývoj.

| (8) | Fond by měl přispívat k solidaritě a spravedlivému rozdělení odpovědnosti mezi členské státy a k efektivnímu řízení migračních toků mimo jiné podporou společných opatření v oblasti azylu včetně úsilí členských států, pokud jde o přijímání osob, které potřebují mezinárodní ochranu, prostřednictvím přesídlování, přijímání osob z humanitárních důvodů a přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany mezi členskými státy, posilováním ochrany zranitelných žadatelů o azyl, například dětí, podporou integračních strategií a rozvojem a posilováním politiky legální migrace, například prostřednictvím bezpečných a legálních možností vstupu do Unie, což by mělo rovněž pomoci zajistit dlouhodobou konkurenceschopnost Unie a budoucnost jejího sociálního modelu a omezit faktory motivující k neoprávněné migraci na základě udržitelné politiky navracení a zpětného přebírání osob. |
| --- | --- |

(8)

Fond by měl přispívat k solidaritě a spravedlivému rozdělení odpovědnosti mezi členské státy a k efektivnímu řízení migračních toků mimo jiné podporou společných opatření v oblasti azylu včetně úsilí členských států, pokud jde o přijímání osob, které potřebují mezinárodní ochranu, prostřednictvím přesídlování, přijímání osob z humanitárních důvodů a přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany mezi členskými státy, posilováním ochrany zranitelných žadatelů o azyl, například dětí, podporou integračních strategií a rozvojem a posilováním politiky legální migrace, například prostřednictvím bezpečných a legálních možností vstupu do Unie, což by mělo rovněž pomoci zajistit dlouhodobou konkurenceschopnost Unie a budoucnost jejího sociálního modelu a omezit faktory motivující k neoprávněné migraci na základě udržitelné politiky navracení a zpětného přebírání osob.

| (9) | Fond by vzhledem ke své vnitřní povaze a jako hlavní nástroj financování azylu a migrace na unijní úrovni měl především podporovat akce sloužící vnitřní migrační a azylové politice Unie v souladu s cíli fondu. Avšak vzhledem k tomu, že určité akce realizované mimo Unii přispívají k dosažení cílů fondu a že za některých okolností mohou přinést přidanou hodnotu pro Unii, by fond měl podporovat posilování spolupráce a partnerství se třetími zeměmi za účelem řízení migrace s cílem podpořit způsoby legální migrace a zlepšit účinné, bezpečné a důstojné navracení a zpětné přebírání, jakož i prosazovat počáteční reintegraci ve třetích zemích. Podporou poskytovanou z fondu by neměla být dotčena stávající dobrovolná povaha přesídlení a relokace žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany podle právního rámce společného evropského azylového systému platného v době přijetí tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Fond by vzhledem ke své vnitřní povaze a jako hlavní nástroj financování azylu a migrace na unijní úrovni měl především podporovat akce sloužící vnitřní migrační a azylové politice Unie v souladu s cíli fondu. Avšak vzhledem k tomu, že určité akce realizované mimo Unii přispívají k dosažení cílů fondu a že za některých okolností mohou přinést přidanou hodnotu pro Unii, by fond měl podporovat posilování spolupráce a partnerství se třetími zeměmi za účelem řízení migrace s cílem podpořit způsoby legální migrace a zlepšit účinné, bezpečné a důstojné navracení a zpětné přebírání, jakož i prosazovat počáteční reintegraci ve třetích zemích. Podporou poskytovanou z fondu by neměla být dotčena stávající dobrovolná povaha přesídlení a relokace žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany podle právního rámce společného evropského azylového systému platného v době přijetí tohoto nařízení.

| (10) | S cílem využít odborné znalosti příslušných decentralizovaných agentur by Komise měla zajistit, aby se při vypracování programů členských států zohlednily jejich znalosti a zkušenosti, pokud jde o oblasti jejich pravomocí. Dále by mělo být možné, aby fond doplňoval činnosti podporované Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu (EASO), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 439/2010 (8), s cílem usnadnit a zlepšit fungování společného evropského azylového systému; posilování praktické spolupráce, zejména výměny informací ohledně azylu a osvědčených postupů; prosazování práva Unie a mezinárodního práva a přispívání k jednotnému provádění práva Unie v oblasti azylu na základě přísných norem pro postupy udělení mezinárodní ochrany, podmínky přijetí a posouzení potřeb ochrany v celé Unii; umožňování udržitelného a spravedlivého rozdělování žádostí o mezinárodní ochranu; usnadňování sbližování při posuzování žádostí o udělení mezinárodní ochrany v celé Unii; podporování úsilí členských států v oblasti přesídlování a poskytování operativní a technické pomoci členským státům za účelem řízení jejich azylových a přijímacích systémů, zejména těm členským státům, jejichž systémy čelí nepřiměřenému tlaku. |
| --- | --- |

(10)

S cílem využít odborné znalosti příslušných decentralizovaných agentur by Komise měla zajistit, aby se při vypracování programů členských států zohlednily jejich znalosti a zkušenosti, pokud jde o oblasti jejich pravomocí. Dále by mělo být možné, aby fond doplňoval činnosti podporované Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu (EASO), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 439/2010 (8), s cílem usnadnit a zlepšit fungování společného evropského azylového systému; posilování praktické spolupráce, zejména výměny informací ohledně azylu a osvědčených postupů; prosazování práva Unie a mezinárodního práva a přispívání k jednotnému provádění práva Unie v oblasti azylu na základě přísných norem pro postupy udělení mezinárodní ochrany, podmínky přijetí a posouzení potřeb ochrany v celé Unii; umožňování udržitelného a spravedlivého rozdělování žádostí o mezinárodní ochranu; usnadňování sbližování při posuzování žádostí o udělení mezinárodní ochrany v celé Unii; podporování úsilí členských států v oblasti přesídlování a poskytování operativní a technické pomoci členským státům za účelem řízení jejich azylových a přijímacích systémů, zejména těm členským státům, jejichž systémy čelí nepřiměřenému tlaku.

| (11) | Fond by měl podporovat úsilí Unie a členských států spojené se zvyšováním kapacity členských států rozvíjet, monitorovat a hodnotit své azylové politiky s ohledem na povinnosti, jež pro ně vyplývají z práva Unie. |
| --- | --- |

(11)

Fond by měl podporovat úsilí Unie a členských států spojené se zvyšováním kapacity členských států rozvíjet, monitorovat a hodnotit své azylové politiky s ohledem na povinnosti, jež pro ně vyplývají z práva Unie.

| (12) | Fond by měl podporovat úsilí členských států a Unie o úplné provádění a další rozvoj společného evropského azylového systému, včetně jeho vnějšího rozměru. |
| --- | --- |

(12)

Fond by měl podporovat úsilí členských států a Unie o úplné provádění a další rozvoj společného evropského azylového systému, včetně jeho vnějšího rozměru.

| (13) | Partnerství a spolupráce se třetími zeměmi jsou základní složkou unijní politiky pro řízení migrace. Fond by měl přispět k tomu, aby nebezpečné a neoprávněné vstupy nahradily legální a bezpečné možnosti vstupu státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří potřebují mezinárodní ochranu, na území členských států, aby se projevila solidarita se zeměmi v regionech, do nichž nebo uvnitř kterých byl vysídlen velký počet osob, které potřebují mezinárodní ochranu, a to zmírněním tlaku, jemuž tyto země čelí, a měl by účinně přispívat ke globálním iniciativám s Unií a členskými státy v oblasti přesídlování tím, že Unie bude na mezinárodních fórech a při jednáních se třetími zeměmi vystupovat jednotně. Fond by měl formou finančních pobídek podporovat úsilí členských států o poskytnutí mezinárodní ochrany a trvalého řešení pro uprchlíky a vysídlené osoby, kteří byli přijati v rámci programů přesídlování nebo přijímání osob z humanitárních důvodů. |
| --- | --- |

(13)

Partnerství a spolupráce se třetími zeměmi jsou základní složkou unijní politiky pro řízení migrace. Fond by měl přispět k tomu, aby nebezpečné a neoprávněné vstupy nahradily legální a bezpečné možnosti vstupu státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří potřebují mezinárodní ochranu, na území členských států, aby se projevila solidarita se zeměmi v regionech, do nichž nebo uvnitř kterých byl vysídlen velký počet osob, které potřebují mezinárodní ochranu, a to zmírněním tlaku, jemuž tyto země čelí, a měl by účinně přispívat ke globálním iniciativám s Unií a členskými státy v oblasti přesídlování tím, že Unie bude na mezinárodních fórech a při jednáních se třetími zeměmi vystupovat jednotně. Fond by měl formou finančních pobídek podporovat úsilí členských států o poskytnutí mezinárodní ochrany a trvalého řešení pro uprchlíky a vysídlené osoby, kteří byli přijati v rámci programů přesídlování nebo přijímání osob z humanitárních důvodů.

| (14) | Vzhledem k migračním tokům do Unie a významu zajištění integrace a začleňování pro osoby přicházející do Evropy, pro místní komunity a pro dlouhodobě kvalitní život našich společností a stabilitu našich ekonomik je zásadní podporovat politiky členských států zaměřené na integraci oprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, a to i v prioritních oblastech uvedených v akčním plánu pro integraci a začleňování na období 2021–2027. Fond by měl podporovat integrační opatření uzpůsobená potřebám státních příslušníků třetích zemí, jakož i horizontální opatření zaměřená na budování kapacit členských států za účelem rozvoje integračních strategií, posílení výměny a spolupráce a podpory kontaktů, konstruktivního dialogu a vzájemné akceptace mezi státními příslušníky třetích zemí a přijímající společností. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k migračním tokům do Unie a významu zajištění integrace a začleňování pro osoby přicházející do Evropy, pro místní komunity a pro dlouhodobě kvalitní život našich společností a stabilitu našich ekonomik je zásadní podporovat politiky členských států zaměřené na integraci oprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, a to i v prioritních oblastech uvedených v akčním plánu pro integraci a začleňování na období 2021–2027. Fond by měl podporovat integrační opatření uzpůsobená potřebám státních příslušníků třetích zemí, jakož i horizontální opatření zaměřená na budování kapacit členských států za účelem rozvoje integračních strategií, posílení výměny a spolupráce a podpory kontaktů, konstruktivního dialogu a vzájemné akceptace mezi státními příslušníky třetích zemí a přijímající společností.

| (15) | V zájmu zvýšení efektivnosti, dosažení co největší přidané hodnoty pro Unii a zajištění soudržnosti reakce Unie v oblasti podpory integrace státních příslušníků třetích zemí by akce financované z fondu měly být v souladu s akcemi, jež jsou financovány z dalších nástrojů Unie, zejména vnějších nástrojů, Evropského sociálního fondu plus (ESF+), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 (9), a Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1058 (10), a měly by je doplňovat. Fond by měl podporovat opatření uzpůsobená potřebám státních příslušníků třetích zemí, která jsou zpravidla prováděna v počátečních fázích integrace, jakož i horizontální opatření podporující kapacitu členských států v oblasti integrace, zatímco intervence ohledně státních příslušníků třetích zemí, jež mají dlouhodobější dopad, by měly být financovány z ESF+ a EFRR. V této souvislosti by orgány členských států odpovědné za provádění fondu měly mít povinnost spolupracovat a koordinovat s orgány, které členské státy určily pro účely řízení intervencí ESF+ a EFRR, a v případě potřeby spolupracovat i koordinovat i s jejich řídícími orgány a s řídícími orgány dalších fondů Unie, jež přispívají k integraci státních příslušníků třetích zemí. |
| --- | --- |

(15)

V zájmu zvýšení efektivnosti, dosažení co největší přidané hodnoty pro Unii a zajištění soudržnosti reakce Unie v oblasti podpory integrace státních příslušníků třetích zemí by akce financované z fondu měly být v souladu s akcemi, jež jsou financovány z dalších nástrojů Unie, zejména vnějších nástrojů, Evropského sociálního fondu plus (ESF+), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 (9), a Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1058 (10), a měly by je doplňovat. Fond by měl podporovat opatření uzpůsobená potřebám státních příslušníků třetích zemí, která jsou zpravidla prováděna v počátečních fázích integrace, jakož i horizontální opatření podporující kapacitu členských států v oblasti integrace, zatímco intervence ohledně státních příslušníků třetích zemí, jež mají dlouhodobější dopad, by měly být financovány z ESF+ a EFRR. V této souvislosti by orgány členských států odpovědné za provádění fondu měly mít povinnost spolupracovat a koordinovat s orgány, které členské státy určily pro účely řízení intervencí ESF+ a EFRR, a v případě potřeby spolupracovat i koordinovat i s jejich řídícími orgány a s řídícími orgány dalších fondů Unie, jež přispívají k integraci státních příslušníků třetích zemí.

| (16) | Oblast působnosti integračních opatření by v zájmu zajištění komplexního přístupu k integraci měla rovněž zahrnovat osoby požívající mezinárodní ochrany, přičemž je třeba zohlednit specifika této cílové skupiny. Pokud jsou integrační opatření kombinována s přijímáním, měly by příslušné akce ve vhodných případech zahrnovat i žadatele o azyl. |
| --- | --- |

(16)

Oblast působnosti integračních opatření by v zájmu zajištění komplexního přístupu k integraci měla rovněž zahrnovat osoby požívající mezinárodní ochrany, přičemž je třeba zohlednit specifika této cílové skupiny. Pokud jsou integrační opatření kombinována s přijímáním, měly by příslušné akce ve vhodných případech zahrnovat i žadatele o azyl.

| (17) | Provádění fondu v oblasti integrace by mělo být v souladu se společnými základními principy Unie v oblasti integrace, které jsou uvedeny v Akčním plánu pro integraci a začleňování na období 2021–2027. |
| --- | --- |

(17)

Provádění fondu v oblasti integrace by mělo být v souladu se společnými základními principy Unie v oblasti integrace, které jsou uvedeny v Akčním plánu pro integraci a začleňování na období 2021–2027.

| (18) | Mělo by být možné, aby členské státy, které si to přejí, měly možnost stanovit ve svých programech, že integrační opatření mohou zahrnovat nejbližší příbuzné státních příslušníků třetích zemí, čímž se podpoří celistvost rodiny, a to v rozsahu nezbytném pro účinné provádění takových opatření. Za „nejbližší příbuzné“ by měli být považováni manželé (manželky), partneři (partnerky), jakož i jakákoli osoba s přímými rodinnými vazbami v sestupné či vzestupné linii na státního příslušníka třetí země, na nějž je dané integrační opatření zaměřeno, která by jinak nebyla do oblasti působnosti fondu zahrnuta. |
| --- | --- |

(18)

Mělo by být možné, aby členské státy, které si to přejí, měly možnost stanovit ve svých programech, že integrační opatření mohou zahrnovat nejbližší příbuzné státních příslušníků třetích zemí, čímž se podpoří celistvost rodiny, a to v rozsahu nezbytném pro účinné provádění takových opatření. Za „nejbližší příbuzné“ by měli být považováni manželé (manželky), partneři (partnerky), jakož i jakákoli osoba s přímými rodinnými vazbami v sestupné či vzestupné linii na státního příslušníka třetí země, na nějž je dané integrační opatření zaměřeno, která by jinak nebyla do oblasti působnosti fondu zahrnuta.

| (19) | Vzhledem k zásadní úloze orgánů členských států a organizací občanské společnosti v oblasti integrace a pro usnadnění přístupu těchto subjektů k financování na úrovni Unie by měl fond usnadňovat provádění integračních opatření celostátními, regionálními a místními orgány a organizacemi občanské společnosti, mimo jiné využitím tematického nástroje a prostřednictvím vyšší míry spolufinancování v případě těchto opatření. V této souvislosti by nejméně 5 % počátečního přídělu pro tematický nástroj mělo cílit na provádění integračních opatření místními a regionálními orgány. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k zásadní úloze orgánů členských států a organizací občanské společnosti v oblasti integrace a pro usnadnění přístupu těchto subjektů k financování na úrovni Unie by měl fond usnadňovat provádění integračních opatření celostátními, regionálními a místními orgány a organizacemi občanské společnosti, mimo jiné využitím tematického nástroje a prostřednictvím vyšší míry spolufinancování v případě těchto opatření. V této souvislosti by nejméně 5 % počátečního přídělu pro tematický nástroj mělo cílit na provádění integračních opatření místními a regionálními orgány.

| (20) | Kromě míry spolufinancování projektů ze strany fondu se členské státy vyzývají, aby poskytly finanční prostředky z rozpočtu svých orgánů veřejné správy, pokud je takové financování nezbytné pro realizaci projektu, zejména pokud je daný projekt prováděn organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

(20)

Kromě míry spolufinancování projektů ze strany fondu se členské státy vyzývají, aby poskytly finanční prostředky z rozpočtu svých orgánů veřejné správy, pokud je takové financování nezbytné pro realizaci projektu, zejména pokud je daný projekt prováděn organizací občanské společnosti.

| (21) | Vzhledem k dlouhodobým hospodářským a demografickým výzvám, kterým Unie čelí, a vzhledem ke stále více globalizované povaze migrace je nezbytné vytvořit dobře fungující způsoby legální migrace do Unie s cílem zachovat její atraktivitu jako místa pro oprávněnou migraci v souladu s ekonomickými a sociálními potřebami členských států a zajistit udržitelnost sociálních systémů a růst hospodářství Unie a současně chránit migrující pracovníky před pracovním vykořisťováním. |
| --- | --- |

(21)

Vzhledem k dlouhodobým hospodářským a demografickým výzvám, kterým Unie čelí, a vzhledem ke stále více globalizované povaze migrace je nezbytné vytvořit dobře fungující způsoby legální migrace do Unie s cílem zachovat její atraktivitu jako místa pro oprávněnou migraci v souladu s ekonomickými a sociálními potřebami členských států a zajistit udržitelnost sociálních systémů a růst hospodářství Unie a současně chránit migrující pracovníky před pracovním vykořisťováním.

| (22) | Fond by měl podporovat členské státy při zavádění strategií, posilování a rozvoji politik v oblasti legální migrace a při posilování jejich celkové kapacity vypracovávat, provádět, monitorovat a hodnotit strategie, politiky a opatření v oblasti přistěhovalectví a integrace zaměřené na oprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí, zejména právní nástroje Unie pro legální migraci. Fond by měl také podporovat výměnu informací a osvědčených postupů a spolupráci mezi různými útvary a úrovněmi správy i mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(22)

Fond by měl podporovat členské státy při zavádění strategií, posilování a rozvoji politik v oblasti legální migrace a při posilování jejich celkové kapacity vypracovávat, provádět, monitorovat a hodnotit strategie, politiky a opatření v oblasti přistěhovalectví a integrace zaměřené na oprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí, zejména právní nástroje Unie pro legální migraci. Fond by měl také podporovat výměnu informací a osvědčených postupů a spolupráci mezi různými útvary a úrovněmi správy i mezi členskými státy.

| (23) | Účinná a důstojná návratová politika je nedílnou součástí komplexního přístupu k migraci, o nějž Unie a její členské státy usilují. Fond by měl podporovat a povzbuzovat členské státy s cílem účinně provádět a dále rozvíjet společné normy pro navracení s důrazem na dobrovolné návraty, uvedené zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES (11), a integrovaný a koordinovaný přístup k řízení navracení. V zájmu udržitelné návratové politiky by fond měl rovněž podporovat související opatření ve třetích zemích, například opatření k usnadnění a zaručení bezpečného a důstojného navracení a zpětného přebírání osob, jakož i udržitelné reintegrace navracených osob, mimo jiné prostřednictvím poskytování peněžité nebo věcné pomoci. |
| --- | --- |

(23)

Účinná a důstojná návratová politika je nedílnou součástí komplexního přístupu k migraci, o nějž Unie a její členské státy usilují. Fond by měl podporovat a povzbuzovat členské státy s cílem účinně provádět a dále rozvíjet společné normy pro navracení s důrazem na dobrovolné návraty, uvedené zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES (11), a integrovaný a koordinovaný přístup k řízení navracení. V zájmu udržitelné návratové politiky by fond měl rovněž podporovat související opatření ve třetích zemích, například opatření k usnadnění a zaručení bezpečného a důstojného navracení a zpětného přebírání osob, jakož i udržitelné reintegrace navracených osob, mimo jiné prostřednictvím poskytování peněžité nebo věcné pomoci.

| (24) | Členské státy by měly upřednostňovat dobrovolné navracení a měly by zajišťovat účinné, bezpečné a důstojné navracení. Za účelem podpory dobrovolného navracení by členské státy měly stanovit příslušné pobídky, jako je například preferenční zacházení ve formě rozšířené pomoci při návratu a počáteční podpory při reintegraci. Tento druh dobrovolného navracení je z hlediska nákladové efektivnosti v zájmu navracených osob i v zájmu příslušných orgánů. |
| --- | --- |

(24)

Členské státy by měly upřednostňovat dobrovolné navracení a měly by zajišťovat účinné, bezpečné a důstojné navracení. Za účelem podpory dobrovolného navracení by členské státy měly stanovit příslušné pobídky, jako je například preferenční zacházení ve formě rozšířené pomoci při návratu a počáteční podpory při reintegraci. Tento druh dobrovolného navracení je z hlediska nákladové efektivnosti v zájmu navracených osob i v zájmu příslušných orgánů.

| (25) | Ačkoli by dobrovolné navracení mělo mít přednost před nuceným navracením, obě tyto formy navracení jsou nicméně navzájem propojené a jejich účinky se navzájem posilují, a členské státy by proto měly být povzbuzovány k posilování doplňkovosti obou těchto forem navracení. Důležitým prvkem přispívajícím k zajištění integrity azylových systémů a systémů legální migrace je možnost vyhoštění. Z fondu by tedy měla být podporována opatření členských států zaměřená na usnadnění a provádění vyhoštění, případně v souladu s normami stanovenými v právu Unie a při plném respektování základních práv a důstojnosti navracených osob. |
| --- | --- |

(25)

Ačkoli by dobrovolné navracení mělo mít přednost před nuceným navracením, obě tyto formy navracení jsou nicméně navzájem propojené a jejich účinky se navzájem posilují, a členské státy by proto měly být povzbuzovány k posilování doplňkovosti obou těchto forem navracení. Důležitým prvkem přispívajícím k zajištění integrity azylových systémů a systémů legální migrace je možnost vyhoštění. Z fondu by tedy měla být podporována opatření členských států zaměřená na usnadnění a provádění vyhoštění, případně v souladu s normami stanovenými v právu Unie a při plném respektování základních práv a důstojnosti navracených osob.

| (26) | Specifická podpůrná opatření určená navraceným osobám v členských státech a v zemích návratu, se zvláštním zaměřením na jejich humanitární potřeby a potřeby v oblasti ochrany, mohou zlepšit podmínky navracení a posílit reintegraci do společnosti navracených osob. Zvláštní pozornost je třeba věnovat zranitelným osobám. |
| --- | --- |

(26)

Specifická podpůrná opatření určená navraceným osobám v členských státech a v zemích návratu, se zvláštním zaměřením na jejich humanitární potřeby a potřeby v oblasti ochrany, mohou zlepšit podmínky navracení a posílit reintegraci do společnosti navracených osob. Zvláštní pozornost je třeba věnovat zranitelným osobám.

| (27) | Účinné zpětné přebírání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetími zeměmi je nedílnou součástí návratové politiky Unie a ústředním nástrojem efektivního řízení migračních toků, neboť usnadňuje rychlé navracení neoprávněných migrantů. Spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob představuje důležitý prvek v rámci dialogu a spolupráce se třetími zeměmi původu a tranzitu neoprávněných migrantů a v zájmu účinnosti návratových politik na úrovni členských států i Unie by mělo být podporováno její provádění ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(27)

Účinné zpětné přebírání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetími zeměmi je nedílnou součástí návratové politiky Unie a ústředním nástrojem efektivního řízení migračních toků, neboť usnadňuje rychlé navracení neoprávněných migrantů. Spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob představuje důležitý prvek v rámci dialogu a spolupráce se třetími zeměmi původu a tranzitu neoprávněných migrantů a v zájmu účinnosti návratových politik na úrovni členských států i Unie by mělo být podporováno její provádění ve třetích zemích.

| (28) | Vedle podpory navracení osob, jak je stanoveno v tomto nařízení, by měl fond podporovat i další opatření pro boj proti neoprávněné migraci a obchodování s migranty a měl by motivovat k dodržování právních předpisů v oblasti legální migrace, a tím zajišťovat integritu imigračních systémů členských států. |
| --- | --- |

(28)

Vedle podpory navracení osob, jak je stanoveno v tomto nařízení, by měl fond podporovat i další opatření pro boj proti neoprávněné migraci a obchodování s migranty a měl by motivovat k dodržování právních předpisů v oblasti legální migrace, a tím zajišťovat integritu imigračních systémů členských států.

| (29) | Zaměstnávání neoprávněných migrantů podkopává rozvoj politiky mobility pracovních sil založené na systémech legální migrace a ohrožuje práva migrujících pracovníků, v důsledku čehož jsou zranitelní v případě porušování a zneužívání práv. Fond by proto měl přímo nebo nepřímo podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/52/ES (12), která zakazuje zaměstnávání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a stanoví sankce vůči zaměstnavatelům, kteří tento zákaz porušují. |
| --- | --- |

(29)

Zaměstnávání neoprávněných migrantů podkopává rozvoj politiky mobility pracovních sil založené na systémech legální migrace a ohrožuje práva migrujících pracovníků, v důsledku čehož jsou zranitelní v případě porušování a zneužívání práv. Fond by proto měl přímo nebo nepřímo podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/52/ES (12), která zakazuje zaměstnávání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a stanoví sankce vůči zaměstnavatelům, kteří tento zákaz porušují.

| (30) | Fond by měl přímo nebo nepřímo podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/36/EU (13), která obsahuje ustanovení o pomoci obětem obchodování s lidmi a o jejich podpoře a ochraně. Tato opatření, včetně opatření pro včasnou identifikaci obětí obchodování s lidmi a pro jejich předání specializovaným službám, by měla zohledňovat specifický charakter obchodování s lidmi v závislosti na jejich pohlaví a dětské oběti. |
| --- | --- |

(30)

Fond by měl přímo nebo nepřímo podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/36/EU (13), která obsahuje ustanovení o pomoci obětem obchodování s lidmi a o jejich podpoře a ochraně. Tato opatření, včetně opatření pro včasnou identifikaci obětí obchodování s lidmi a pro jejich předání specializovaným službám, by měla zohledňovat specifický charakter obchodování s lidmi v závislosti na jejich pohlaví a dětské oběti.

| (31) | Fond by měl doplňovat činnosti prováděné v oblasti navracení Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 (14), aniž by této agentuře poskytoval další zdroje financování. |
| --- | --- |

(31)

Fond by měl doplňovat činnosti prováděné v oblasti navracení Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 (14), aniž by této agentuře poskytoval další zdroje financování.

| (32) | V souladu se zásadou efektivnosti je třeba usilovat o synergie a soulad s jinými fondy Unie a zabránit překrývání akcí. |
| --- | --- |

(32)

V souladu se zásadou efektivnosti je třeba usilovat o synergie a soulad s jinými fondy Unie a zabránit překrývání akcí.

| (33) | Aby se optimalizovala přidaná hodnota investic, které jsou zcela nebo zčásti financovány z rozpočtu Unie, je třeba usilovat o synergie zejména mezi fondem a jinými programy Unie, včetně programů v rámci sdíleného řízení. V zájmu maximalizace těchto synergií by měly být zajištěny klíčové podpůrné mechanismy, včetně kumulativního financování určité akce z fondu a z jiného programu Unie. Toto kumulativní financování by nemělo překročit celkové způsobilé náklady na danou akci. Za tímto účelem by toto nařízení mělo stanovit vhodná pravidla, zejména pokud jde o možnost vykázat tytéž náklady nebo výdaje v rámci fondu i jiného programu Unie na poměrném základě. |
| --- | --- |

(33)

Aby se optimalizovala přidaná hodnota investic, které jsou zcela nebo zčásti financovány z rozpočtu Unie, je třeba usilovat o synergie zejména mezi fondem a jinými programy Unie, včetně programů v rámci sdíleného řízení. V zájmu maximalizace těchto synergií by měly být zajištěny klíčové podpůrné mechanismy, včetně kumulativního financování určité akce z fondu a z jiného programu Unie. Toto kumulativní financování by nemělo překročit celkové způsobilé náklady na danou akci. Za tímto účelem by toto nařízení mělo stanovit vhodná pravidla, zejména pokud jde o možnost vykázat tytéž náklady nebo výdaje v rámci fondu i jiného programu Unie na poměrném základě.

| (34) | Akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim podporované v rámci fondu by měly být prováděny v synergii a v souladu s ostatními činnostmi mimo Unii, které získávají podporu prostřednictvím nástrojů financování vnější činnosti Unie. Při provádění těchto akcí by se mělo zejména dbát na to, aby byly plně slučitelné se zásadami a obecnými cíli vnější politiky Unie a zásadou soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou zemi či oblast a mezinárodními závazky Unie. V souvislosti s vnějším rozměrem by se fond měl zaměřovat na podpůrné akce, které nejsou orientovány na rozvoj, sloužit zájmu vnitřních politik Unie, a měl by být v souladu s činnostmi prováděnými v rámci Unie. Podpora z fondu by měla cílit na prohlubování spolupráce se třetími zeměmi a posílení klíčových aspektů řízení migrace v oblastech zájmu migrační politiky Unie. |
| --- | --- |

(34)

Akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim podporované v rámci fondu by měly být prováděny v synergii a v souladu s ostatními činnostmi mimo Unii, které získávají podporu prostřednictvím nástrojů financování vnější činnosti Unie. Při provádění těchto akcí by se mělo zejména dbát na to, aby byly plně slučitelné se zásadami a obecnými cíli vnější politiky Unie a zásadou soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou zemi či oblast a mezinárodními závazky Unie. V souvislosti s vnějším rozměrem by se fond měl zaměřovat na podpůrné akce, které nejsou orientovány na rozvoj, sloužit zájmu vnitřních politik Unie, a měl by být v souladu s činnostmi prováděnými v rámci Unie. Podpora z fondu by měla cílit na prohlubování spolupráce se třetími zeměmi a posílení klíčových aspektů řízení migrace v oblastech zájmu migrační politiky Unie.

| (35) | Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na akce, u nichž může intervence Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Finanční podpora poskytovaná podle tohoto nařízení by měla přispět zejména k posilování vnitrostátních kapacit a kapacit Unie v oblasti azylu a migrace v souladu s článkem 80 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(35)

Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na akce, u nichž může intervence Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Finanční podpora poskytovaná podle tohoto nařízení by měla přispět zejména k posilování vnitrostátních kapacit a kapacit Unie v oblasti azylu a migrace v souladu s článkem 80 Smlouvy o fungování EU.

| (36) | Při propagaci akcí podporovaných fondem by příjemci finančních prostředků Unie měli poskytovat informace v jazyku či jazycích cílové skupiny. Aby byla zajištěna viditelnost financování Unií, měli by příjemci finančních prostředků Unie při komunikaci o akci uvést původ těchto prostředků. Za tímto účelem by příjemci měli zajistit, aby veškeré komunikační materiály určené médiím a široké veřejnosti zobrazovaly znak Unie a výslovně uváděly finanční podporu Unie. |
| --- | --- |

(36)

Při propagaci akcí podporovaných fondem by příjemci finančních prostředků Unie měli poskytovat informace v jazyku či jazycích cílové skupiny. Aby byla zajištěna viditelnost financování Unií, měli by příjemci finančních prostředků Unie při komunikaci o akci uvést původ těchto prostředků. Za tímto účelem by příjemci měli zajistit, aby veškeré komunikační materiály určené médiím a široké veřejnosti zobrazovaly znak Unie a výslovně uváděly finanční podporu Unie.

| (37) | Komise by měla mít možnost využívat finanční zdroje z fondu na podporu osvědčených postupů a výměny informací, pokud jde o provádění fondu. |
| --- | --- |

(37)

Komise by měla mít možnost využívat finanční zdroje z fondu na podporu osvědčených postupů a výměny informací, pokud jde o provádění fondu.

| (38) | Komise by měla včas zveřejňovat informace o podpoře poskytované z tematického nástroje v přímém nebo nepřímém řízení a tyto informace v případě potřeby aktualizovat. Údaje by mělo být možné třídit podle specifického cíle, názvu příjemce, částky, v jejíž výši byl přijat právní závazek, a povahy a účelu daného opatření. |
| --- | --- |

(38)

Komise by měla včas zveřejňovat informace o podpoře poskytované z tematického nástroje v přímém nebo nepřímém řízení a tyto informace v případě potřeby aktualizovat. Údaje by mělo být možné třídit podle specifického cíle, názvu příjemce, částky, v jejíž výši byl přijat právní závazek, a povahy a účelu daného opatření.

| (39) | Lze mít za to, že členský stát nedodržuje příslušné acquis Unie, včetně využívání provozní podpory z fondu, jestliže neplní své povinnosti stanovené Smlouvami v oblasti azylu a navracení, jestliže existuje zjevné riziko závažného porušení hodnot Unie tímto členským státem při provádění acquis týkajícího se azylu a navracení nebo jestliže hodnotící zpráva v rámci schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu stanoveného v nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 (15) zjistí nedostatky v příslušné oblasti. |
| --- | --- |

(39)

Lze mít za to, že členský stát nedodržuje příslušné acquis Unie, včetně využívání provozní podpory z fondu, jestliže neplní své povinnosti stanovené Smlouvami v oblasti azylu a navracení, jestliže existuje zjevné riziko závažného porušení hodnot Unie tímto členským státem při provádění acquis týkajícího se azylu a navracení nebo jestliže hodnotící zpráva v rámci schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu stanoveného v nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 (15) zjistí nedostatky v příslušné oblasti.

| (40) | Fond by měl zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem dosáhnout cílů stanovených v tomto nařízení. Pro splnění požadavků na transparentnost by Komise měla zveřejňovat informace o ročních a víceletých pracovních programech tematického nástroje. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (16) by každý členský stát měl do šesti měsíců od schválení programu zajistit zřízení internetových stránek, na nichž jsou k dispozici informace o jeho programu, včetně cílů programu, činností, dostupných možností financování a dosažených výsledků. |
| --- | --- |

(40)

Fond by měl zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem dosáhnout cílů stanovených v tomto nařízení. Pro splnění požadavků na transparentnost by Komise měla zveřejňovat informace o ročních a víceletých pracovních programech tematického nástroje. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (16) by každý členský stát měl do šesti měsíců od schválení programu zajistit zřízení internetových stránek, na nichž jsou k dispozici informace o jeho programu, včetně cílů programu, činností, dostupných možností financování a dosažených výsledků.

| (41) | Toto nařízení by mělo stanovit počáteční částky pro programy členských států, které tvoří pevné částky stanovené v příloze I a částka vypočtená na základě kritérií stanovených v uvedené příloze a které odrážejí potřeby a tlak, s nimiž se jednotlivé členské státy setkávají v oblasti azylu, migrace, integrace a navracení. S ohledem na zvláštní potřeby těch členských států, které v letech 2018 a 2019 zaznamenaly nejvyšší počet žádostí o azyl na obyvatele, je vhodné zvýšit pevně stanovené částky pro Kypr, Maltu a Řecko. |
| --- | --- |

(41)

Toto nařízení by mělo stanovit počáteční částky pro programy členských států, které tvoří pevné částky stanovené v příloze I a částka vypočtená na základě kritérií stanovených v uvedené příloze a které odrážejí potřeby a tlak, s nimiž se jednotlivé členské státy setkávají v oblasti azylu, migrace, integrace a navracení. S ohledem na zvláštní potřeby těch členských států, které v letech 2018 a 2019 zaznamenaly nejvyšší počet žádostí o azyl na obyvatele, je vhodné zvýšit pevně stanovené částky pro Kypr, Maltu a Řecko.

| (42) | Počáteční částky pro programy členských států by měly tvořit základ dlouhodobých investic členských států. Aby se zohlednily změny migračních toků, řešily potřeby v oblasti řízení azylových a přijímacích systémů a integrace oprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a aby se rozvíjela legální migrace a bojovalo proti neoprávněné migraci prostřednictvím účinného, bezpečného a důstojného navracení, měla by být členským státům v polovině programového období přidělena dodatečná částka s přihlédnutím k objektivním kritériím. Uvedená částka by měla vycházet ze statistických údajů podle přílohy I, které budou odrážet změny základní situace členských států. |
| --- | --- |

(42)

Počáteční částky pro programy členských států by měly tvořit základ dlouhodobých investic členských států. Aby se zohlednily změny migračních toků, řešily potřeby v oblasti řízení azylových a přijímacích systémů a integrace oprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a aby se rozvíjela legální migrace a bojovalo proti neoprávněné migraci prostřednictvím účinného, bezpečného a důstojného navracení, měla by být členským státům v polovině programového období přidělena dodatečná částka s přihlédnutím k objektivním kritériím. Uvedená částka by měla vycházet ze statistických údajů podle přílohy I, které budou odrážet změny základní situace členských států.

| (43) | V zájmu přispění k dosažení cíle politiky fondu by členské státy měly zajistit, aby jejich programy zahrnovaly akce zaměřené na specifické cíle fondu a zvolené priority byly v souladu s prováděcími opatřeními stanovenými v příloze II a aby přidělování zdrojů na jednotlivé cíle zajišťovalo dosažení celkového cíle politiky. Za tímto účelem by členské státy měly v zásadě zabezpečit minimální příděl prostředků na posílení a rozvoj společného evropského azylového systému, na posílení a rozvoj způsobů legální migrace do členských států v souladu s jejich ekonomickými a sociálními potřebami a na podporu účinné integrace a účinného sociálního začleňování státních příslušníků třetích zemí a přispívání k nim. |
| --- | --- |

(43)

V zájmu přispění k dosažení cíle politiky fondu by členské státy měly zajistit, aby jejich programy zahrnovaly akce zaměřené na specifické cíle fondu a zvolené priority byly v souladu s prováděcími opatřeními stanovenými v příloze II a aby přidělování zdrojů na jednotlivé cíle zajišťovalo dosažení celkového cíle politiky. Za tímto účelem by členské státy měly v zásadě zabezpečit minimální příděl prostředků na posílení a rozvoj společného evropského azylového systému, na posílení a rozvoj způsobů legální migrace do členských států v souladu s jejich ekonomickými a sociálními potřebami a na podporu účinné integrace a účinného sociálního začleňování státních příslušníků třetích zemí a přispívání k nim.

| (44) | Jelikož se výzvy v oblasti migrace neustále vyvíjejí, je nutné přizpůsobit přidělování finančních prostředků změnám migračních toků. Aby bylo možné reagovat na naléhavé potřeby, změny priorit politik a priorit Unie a směrovat financování k akcím s vysokou přidanou hodnotou pro Unii, měla by být část finančních prostředků prostřednictvím tematického nástroje pravidelně přidělována na specifické akce, akce Unie, akce místních a regionálních orgánů, mimořádnou pomoc, přesídlování a přijímání osob z humanitárních důvodů a na další podporu pro členské státy přispívající k úsilí v rámci solidarity a sdílení odpovědnosti. Tematický nástroj nabízí flexibilitu při řízení fondu a mohl by být rovněž prováděn prostřednictvím programů členských států. |
| --- | --- |

(44)

Jelikož se výzvy v oblasti migrace neustále vyvíjejí, je nutné přizpůsobit přidělování finančních prostředků změnám migračních toků. Aby bylo možné reagovat na naléhavé potřeby, změny priorit politik a priorit Unie a směrovat financování k akcím s vysokou přidanou hodnotou pro Unii, měla by být část finančních prostředků prostřednictvím tematického nástroje pravidelně přidělována na specifické akce, akce Unie, akce místních a regionálních orgánů, mimořádnou pomoc, přesídlování a přijímání osob z humanitárních důvodů a na další podporu pro členské státy přispívající k úsilí v rámci solidarity a sdílení odpovědnosti. Tematický nástroj nabízí flexibilitu při řízení fondu a mohl by být rovněž prováděn prostřednictvím programů členských států.

| (45) | Členské státy by měly být prostřednictvím vyššího příspěvku Unie podporovány v tom, aby část svých finančních prostředků přidělených na jejich program použily pro financování akcí uvedených v příloze IV. |
| --- | --- |

(45)

Členské státy by měly být prostřednictvím vyššího příspěvku Unie podporovány v tom, aby část svých finančních prostředků přidělených na jejich program použily pro financování akcí uvedených v příloze IV.

| (46) | Část dostupných zdrojů z fondu by mělo být možné přidělit na programy členských států pro provádění specifických akcí nad rámec jejich počátečního přídělu. Tyto specifické akce by měly být vymezeny na úrovni Unie a měly by zahrnovat akce vyžadující spolupráci nebo akce nezbytné pro řešení vývoje v Unii, jenž vyžaduje poskytnutí dalších finančních prostředků jednomu nebo více členským státům. |
| --- | --- |

(46)

Část dostupných zdrojů z fondu by mělo být možné přidělit na programy členských států pro provádění specifických akcí nad rámec jejich počátečního přídělu. Tyto specifické akce by měly být vymezeny na úrovni Unie a měly by zahrnovat akce vyžadující spolupráci nebo akce nezbytné pro řešení vývoje v Unii, jenž vyžaduje poskytnutí dalších finančních prostředků jednomu nebo více členským státům.

| (47) | Fond by měl přispívat na podporu provozních nákladů, které souvisejí se specifickými cíli fondu, aby členským státům umožnil udržovat si kapacity nezbytné pro úkoly a služby, které pro Unii jako celek představují veřejnou službu. Tato podpora by měla spočívat v plné náhradě zvláštních nákladů, jež souvisejí s cíli fondu, a měla by být nedílnou součástí programů členských států. |
| --- | --- |

(47)

Fond by měl přispívat na podporu provozních nákladů, které souvisejí se specifickými cíli fondu, aby členským státům umožnil udržovat si kapacity nezbytné pro úkoly a služby, které pro Unii jako celek představují veřejnou službu. Tato podpora by měla spočívat v plné náhradě zvláštních nákladů, jež souvisejí s cíli fondu, a měla by být nedílnou součástí programů členských států.

| (48) | S cílem doplnit provádění cíle politiky fondu na vnitrostátní úrovni prostřednictvím programů členských států by měl fond rovněž poskytovat podporu pro akce na úrovni Unie. Tyto akce by měly sloužit k obecným strategickým účelům v působnosti intervence fondu v souvislosti s analýzou politiky a inovacemi, vzájemným učením a partnerstvími na nadnárodní úrovni a se zkoušením nových iniciativ a akcí na úrovni celé Unie. |
| --- | --- |

(48)

S cílem doplnit provádění cíle politiky fondu na vnitrostátní úrovni prostřednictvím programů členských států by měl fond rovněž poskytovat podporu pro akce na úrovni Unie. Tyto akce by měly sloužit k obecným strategickým účelům v působnosti intervence fondu v souvislosti s analýzou politiky a inovacemi, vzájemným učením a partnerstvími na nadnárodní úrovni a se zkoušením nových iniciativ a akcí na úrovni celé Unie.

| (49) | Aby se posílila schopnost Unie okamžitě řešit jednak mimořádné situace v oblasti migrace v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí, jenž klade značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení a na jejich systémy a postupy v oblasti azylu a řízení migrace, a jednak mimořádné situace v oblasti migrace ve třetích zemích z důvodu politického vývoje nebo konfliktů, mělo by být možné poskytovat mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(49)

Aby se posílila schopnost Unie okamžitě řešit jednak mimořádné situace v oblasti migrace v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí, jenž klade značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení a na jejich systémy a postupy v oblasti azylu a řízení migrace, a jednak mimořádné situace v oblasti migrace ve třetích zemích z důvodu politického vývoje nebo konfliktů, mělo by být možné poskytovat mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení.

| (50) | Toto nařízení by mělo zajistit pokračování činnosti Evropské migrační sítě zřízené rozhodnutím Rady 2008/381/ES (17) a stanovit finanční pomoc v souladu s cíli a úkoly této sítě. |
| --- | --- |

(50)

Toto nařízení by mělo zajistit pokračování činnosti Evropské migrační sítě zřízené rozhodnutím Rady 2008/381/ES (17) a stanovit finanční pomoc v souladu s cíli a úkoly této sítě.

| (51) | Cíl politiky fondu bude rovněž zohledněn prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci oken politiky Programu InvestEU zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (18). Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby přiměřeným způsobem řešila selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, a akce by neměly zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou přidanou hodnotu pro Unii. |
| --- | --- |

(51)

Cíl politiky fondu bude rovněž zohledněn prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci oken politiky Programu InvestEU zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (18). Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby přiměřeným způsobem řešila selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, a akce by neměly zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou přidanou hodnotu pro Unii.

| (52) | Operace kombinování zdrojů jsou dobrovolné povahy a jsou operacemi podporovanými z rozpočtu Unie, jež kombinují nevratné, vratné nebo obojí formy podpory z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od podpůrných, rozvojových nebo jiných veřejných finančních institucí, jakož i od soukromých finančních institucí a soukromých investorů. |
| --- | --- |

(52)

Operace kombinování zdrojů jsou dobrovolné povahy a jsou operacemi podporovanými z rozpočtu Unie, jež kombinují nevratné, vratné nebo obojí formy podpory z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od podpůrných, rozvojových nebo jiných veřejných finančních institucí, jakož i od soukromých finančních institucí a soukromých investorů.

| (53) | Toto nařízení stanoví pro celé období trvání fondu finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (19). |
| --- | --- |

(53)

Toto nařízení stanoví pro celé období trvání fondu finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (19).

| (54) | Na fond se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(54)

Na fond se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (55) | Za účelem provádění akcí ve sdíleném řízení by měl být fond součástí soudržného rámce, který tvoří toto nařízení, finanční nařízení a nařízení (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(55)

Za účelem provádění akcí ve sdíleném řízení by měl být fond součástí soudržného rámce, který tvoří toto nařízení, finanční nařízení a nařízení (EU) 2021/1060.

| (56) | Nařízení (EU) 2021/1060 zavádí rámec pro činnost EFRR, ESF+, Fondu soudržnosti, Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu, Fondu pro spravedlivou transformaci, Azylového, migračního a integračního fondu, Fondu pro vnitřní bezpečnost a Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je součástí Fondu pro integrovanou správu hranic, a stanoví zejména pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly fondů Unie prováděných v rámci sdíleného řízení. Kromě toho je proto nezbytné v tomto nařízení upřesnit cíle fondu a stanovit zvláštní ustanovení pro akce, které lze v jeho rámci financovat. |
| --- | --- |

(56)

Nařízení (EU) 2021/1060 zavádí rámec pro činnost EFRR, ESF+, Fondu soudržnosti, Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu, Fondu pro spravedlivou transformaci, Azylového, migračního a integračního fondu, Fondu pro vnitřní bezpečnost a Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je součástí Fondu pro integrovanou správu hranic, a stanoví zejména pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly fondů Unie prováděných v rámci sdíleného řízení. Kromě toho je proto nezbytné v tomto nařízení upřesnit cíle fondu a stanovit zvláštní ustanovení pro akce, které lze v jeho rámci financovat.

| (57) | Plán předběžného financování pro fond je stanoven v nařízení (EU) 2021/1060 a specifická míra předběžného financování je stanovena v tomto nařízení. Kromě toho je v zájmu zajištění rychlé reakce na mimořádné situace vhodné stanovit specifickou míru předběžného financování pro mimořádnou pomoc. Plán předběžného financování by měl zajistit, aby členské státy měly k dispozici prostředky pro poskytování podpory příjemcům hned od začátku provádění svých programů. |
| --- | --- |

(57)

Plán předběžného financování pro fond je stanoven v nařízení (EU) 2021/1060 a specifická míra předběžného financování je stanovena v tomto nařízení. Kromě toho je v zájmu zajištění rychlé reakce na mimořádné situace vhodné stanovit specifickou míru předběžného financování pro mimořádnou pomoc. Plán předběžného financování by měl zajistit, aby členské státy měly k dispozici prostředky pro poskytování podpory příjemcům hned od začátku provádění svých programů.

| (58) | Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být vybírány na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a riziku nesouladu. Při tomto výběru by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(58)

Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být vybírány na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a riziku nesouladu. Při tomto výběru by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (59) | Pro co nejlepší využití zásady jediného auditu je vhodné stanovit zvláštní pravidla pro kontrolu a audit projektů, u nichž jsou příjemcem mezinárodní organizace, jejichž systémy vnitřní kontroly získaly pozitivní hodnocení Komise. U těchto projektů by řídící orgány měly mít možnost své řídicí kontroly omezit za předpokladu, že příjemce včas poskytne veškeré nezbytné údaje a informace o pokroku projektu a způsobilosti souvisejících výdajů. Navíc pokud je projekt prováděný touto mezinárodní organizací součástí auditního vzorku, měl by mít auditní orgán možnost vykonávat svou činnost v souladu se zásadami mezinárodního standardu pro související služby (ISRS) 4400 – dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi. |
| --- | --- |

(59)

Pro co nejlepší využití zásady jediného auditu je vhodné stanovit zvláštní pravidla pro kontrolu a audit projektů, u nichž jsou příjemcem mezinárodní organizace, jejichž systémy vnitřní kontroly získaly pozitivní hodnocení Komise. U těchto projektů by řídící orgány měly mít možnost své řídicí kontroly omezit za předpokladu, že příjemce včas poskytne veškeré nezbytné údaje a informace o pokroku projektu a způsobilosti souvisejících výdajů. Navíc pokud je projekt prováděný touto mezinárodní organizací součástí auditního vzorku, měl by mít auditní orgán možnost vykonávat svou činnost v souladu se zásadami mezinárodního standardu pro související služby (ISRS) 4400 – dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi.

| (60) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (21) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (22), (Euratom, ES) č. 2185/96 (23) a (EU) 2017/1939 (24) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí.
  Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy proti finančním zájmům Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (25). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Při ochraně finančních zájmů Unie by měly členské státy plně spolupracovat a poskytovat orgánům, institucím a jiným subjektům Unie veškerou nezbytnou součinnost. |
| --- | --- |

(60)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (21) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (22), (Euratom, ES) č. 2185/96 (23) a (EU) 2017/1939 (24) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí.

Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy proti finančním zájmům Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (25). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Při ochraně finančních zájmů Unie by měly členské státy plně spolupracovat a poskytovat orgánům, institucím a jiným subjektům Unie veškerou nezbytnou součinnost.

| (61) | Třetí země, která s Unií uzavřela dohodu o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo v dotčené třetí zemi, by měla mít možnost se fondu účastnit za splnění určitých podmínek. |
| --- | --- |

(61)

Třetí země, která s Unií uzavřela dohodu o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo v dotčené třetí zemi, by měla mít možnost se fondu účastnit za splnění určitých podmínek.

| (62) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(62)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (63) | Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (26) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. |
| --- | --- |

(63)

Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (26) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny.

| (64) | Podle článku 349 Smlouvy o fungování EU a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaným „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“, které Rada schválila ve svých závěrech ze dne 12. dubna 2018, by příslušné členské státy měly zajistit, aby jejich strategie a programy řešily specifické výzvy, jimž nejvzdálenější regiony čelí při řízení migrace. Fond by měl tyto členské státy podpořit odpovídajícími zdroji s cílem pomoci těmto regionům s udržitelným řízením migrace a řešením případných situací, kdy jsou vystaveny tlaku. |
| --- | --- |

(64)

Podle článku 349 Smlouvy o fungování EU a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaným „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“, které Rada schválila ve svých závěrech ze dne 12. dubna 2018, by příslušné členské státy měly zajistit, aby jejich strategie a programy řešily specifické výzvy, jimž nejvzdálenější regiony čelí při řízení migrace. Fond by měl tyto členské státy podpořit odpovídajícími zdroji s cílem pomoci těmto regionům s udržitelným řízením migrace a řešením případných situací, kdy jsou vystaveny tlaku.

| (65) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (27) by měl být fond hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má tento fond účinky v praxi. Aby bylo možné výsledky dosažené tímto fondem měřit, je třeba stanovit ukazatele a související cíle pro každý specifický cíl fondu. Mezi těmito ukazateli by měly být ukazatele kvalitativní i kvantitativní povahy. |
| --- | --- |

(65)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (27) by měl být fond hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má tento fond účinky v praxi. Aby bylo možné výsledky dosažené tímto fondem měřit, je třeba stanovit ukazatele a související cíle pro každý specifický cíl fondu. Mezi těmito ukazateli by měly být ukazatele kvalitativní i kvantitativní povahy.

| (66) | Prostřednictvím ukazatelů a účetního výkaznictví by měla Komise a členské státy monitorovat provádění fondu v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/1060 a s tímto nařízením. Počínaje rokem 2023 by členské státy měly Komisi předkládat výroční zprávy o výkonnosti za poslední účetní období. Tyto zprávy by měly obsahovat informace o pokroku dosaženém při provádění programů členských států. Členské státy by měly rovněž předložit shrnutí těchto zpráv Komisi. Komise by měla tato shrnutí přeložit do všech úředních jazyků Unie a zveřejnit je na svých internetových stránkách spolu s odkazy na internetové stránky členských států podle nařízení (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(66)

Prostřednictvím ukazatelů a účetního výkaznictví by měla Komise a členské státy monitorovat provádění fondu v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/1060 a s tímto nařízením. Počínaje rokem 2023 by členské státy měly Komisi předkládat výroční zprávy o výkonnosti za poslední účetní období. Tyto zprávy by měly obsahovat informace o pokroku dosaženém při provádění programů členských států. Členské státy by měly rovněž předložit shrnutí těchto zpráv Komisi. Komise by měla tato shrnutí přeložit do všech úředních jazyků Unie a zveřejnit je na svých internetových stránkách spolu s odkazy na internetové stránky členských států podle nařízení (EU) 2021/1060.

| (67) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu, přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (28), a na cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispívat k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % celkového objemu výdajů víceletého finančního rámce na začleňování cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice, aby se na výdaje v oblasti biologické rozmanitosti věnovalo 7,5 % rozpočtu v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. Fond by měl podporovat činnosti, které respektují klimatické a environmentální normy a priority Unie a významně nepoškozují environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (29). |
| --- | --- |

(67)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu, přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (28), a na cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispívat k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % celkového objemu výdajů víceletého finančního rámce na začleňování cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice, aby se na výdaje v oblasti biologické rozmanitosti věnovalo 7,5 % rozpočtu v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. Fond by měl podporovat činnosti, které respektují klimatické a environmentální normy a priority Unie a významně nepoškozují environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (29).

| (68) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (30) a jakýkoli akt použitelný na programové období 2014–2020 by se měly i nadále vztahovat na programy a projekty podporované z fondu v rámci programového období 2014–2020. Jelikož prováděcí období nařízení (EU) č. 514/2014 přesáhne do programového období, na něž se vztahuje toto nařízení, a aby se zajistila kontinuita provádění některých projektů schválených podle uvedeného nařízení, měla by být zavedena ustanovení o jednotlivých fázích projektů. Každá jednotlivá fáze projektu by měla být prováděna v souladu s pravidly programového období, v jehož rámci jsou na ni poskytovány finanční prostředky. |
| --- | --- |

(68)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (30) a jakýkoli akt použitelný na programové období 2014–2020 by se měly i nadále vztahovat na programy a projekty podporované z fondu v rámci programového období 2014–2020. Jelikož prováděcí období nařízení (EU) č. 514/2014 přesáhne do programového období, na něž se vztahuje toto nařízení, a aby se zajistila kontinuita provádění některých projektů schválených podle uvedeného nařízení, měla by být zavedena ustanovení o jednotlivých fázích projektů. Každá jednotlivá fáze projektu by měla být prováděna v souladu s pravidly programového období, v jehož rámci jsou na ni poskytovány finanční prostředky.

| (69) | Za účelem doplnění a změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o seznam akcí způsobilých k podpoře podle přílohy III; seznam akcí způsobilých k vyšší míře spolufinancování podle přílohy IV; provozní podporu podle přílohy VII a akty pro další rozvoj rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(69)

Za účelem doplnění a změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o seznam akcí způsobilých k podpoře podle přílohy III; seznam akcí způsobilých k vyšší míře spolufinancování podle přílohy IV; provozní podporu podle přílohy VII a akty pro další rozvoj rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (70) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (31). Pro prováděcí akty, jež členským státům ukládají společné povinnosti, zejména povinnost týkající se poskytování informací Komisi, by se měl použít přezkumný postup a pro přijímání prováděcích aktů, jež stanoví podrobná opatření pro poskytování informací Komisi v rámci programování a podávání zpráv, by se měl vzhledem k jejich čistě technické povaze použít poradní postup. Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se povahy a účelu mimořádné pomoci stanovené v tomto nařízení, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty týkající se přijímání rozhodnutí o poskytnutí takové pomoci. |
| --- | --- |

(70)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (31). Pro prováděcí akty, jež členským státům ukládají společné povinnosti, zejména povinnost týkající se poskytování informací Komisi, by se měl použít přezkumný postup a pro přijímání prováděcích aktů, jež stanoví podrobná opatření pro poskytování informací Komisi v rámci programování a podávání zpráv, by se měl vzhledem k jejich čistě technické povaze použít poradní postup. Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se povahy a účelu mimořádné pomoci stanovené v tomto nařízení, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty týkající se přijímání rozhodnutí o poskytnutí takové pomoci.

| (71) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(71)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (72) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(72)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (73) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(73)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (74) | V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant nejsou však způsobilé pro financování Unií pouze v řádně odůvodněných mimořádných případech. S cílem zabránit jakémukoli přerušení poskytování podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné stanovit, po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, že od 1. ledna 2021 jsou za způsobilé pro financování Unií považovány i náklady vzniklé v souvislosti s již zahájenými akcemi podporovanými podle tohoto nařízení v přímém řízení i tehdy, pokud vznikly ještě před podáním žádosti o grant. |
| --- | --- |

(74)

V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant nejsou však způsobilé pro financování Unií pouze v řádně odůvodněných mimořádných případech. S cílem zabránit jakémukoli přerušení poskytování podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné stanovit, po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, že od 1. ledna 2021 jsou za způsobilé pro financování Unií považovány i náklady vzniklé v souvislosti s již zahájenými akcemi podporovanými podle tohoto nařízení v přímém řízení i tehdy, pokud vznikly ještě před podáním žádosti o grant.

| (75) | Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (32). |
| --- | --- |

(75)

Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (32).

| (76) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021, |
| --- | --- |

(76)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond (dále jen „fond“) na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027.

Toto nařízení stanoví cíle fondu, rozpočet na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „žadatelem o mezinárodní ochranu“ žadatel ve smyslu čl. 2 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2013/32/EU (33); |
| --- | --- |

1)

„žadatelem o mezinárodní ochranu“ žadatel ve smyslu čl. 2 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2013/32/EU (33);

33

| 2) | „osobou požívající mezinárodní ochrany“ osoba požívající mezinárodní ochrany ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU (34); |
| --- | --- |

2)

„osobou požívající mezinárodní ochrany“ osoba požívající mezinárodní ochrany ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU (34);

34

| 3) | „operací kombinování zdrojů“ akce podporované z rozpočtu Unie, a to i z nástrojů kombinování zdrojů podle čl. 2 bodu 6 finančního nařízení; |
| --- | --- |

3)

„operací kombinování zdrojů“ akce podporované z rozpočtu Unie, a to i z nástrojů kombinování zdrojů podle čl. 2 bodu 6 finančního nařízení;

| 4) | „rodinným příslušníkem“ státní příslušník třetí země ve smyslu rodinného příslušníka podle práva Unie použitelného na akce v oblasti politiky podporované z fondu; |
| --- | --- |

4)

„rodinným příslušníkem“ státní příslušník třetí země ve smyslu rodinného příslušníka podle práva Unie použitelného na akce v oblasti politiky podporované z fondu;

| 5) | „přijímáním osob z humanitárních důvodů“ přijímání na území členských států ze třetí země, do níž byli nuceně vysídleni, a v případě, kdy o to členský stát požádá, na základě doporučení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), vysokého komisaře OSN pro uprchlíky nebo jiného příslušného mezinárodního subjektu, státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kterým byla udělena mezinárodní ochrana nebo humanitární status podle vnitrostátního práva, které stanoví práva a povinnosti rovnocenné právům a povinnostem podle článků 20 až 34 směrnice 2011/95/EU pro osoby požívající doplňkové ochrany; |
| --- | --- |

5)

„přijímáním osob z humanitárních důvodů“ přijímání na území členských států ze třetí země, do níž byli nuceně vysídleni, a v případě, kdy o to členský stát požádá, na základě doporučení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), vysokého komisaře OSN pro uprchlíky nebo jiného příslušného mezinárodního subjektu, státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kterým byla udělena mezinárodní ochrana nebo humanitární status podle vnitrostátního práva, které stanoví práva a povinnosti rovnocenné právům a povinnostem podle článků 20 až 34 směrnice 2011/95/EU pro osoby požívající doplňkové ochrany;

| 6) | „provozní podporou“ část prostředků přidělených členskému státu, kterou lze použít jako podporu pro orgány veřejné správy odpovědné za plnění úkolů a poskytování služeb, které pro Unii představují veřejnou službu; |
| --- | --- |

6)

„provozní podporou“ část prostředků přidělených členskému státu, kterou lze použít jako podporu pro orgány veřejné správy odpovědné za plnění úkolů a poskytování služeb, které pro Unii představují veřejnou službu;

| 7) | „vyhoštěním“ vyhoštění ve smyslu čl. 3 bodu 5 směrnice 2008/115/ES; |
| --- | --- |

7)

„vyhoštěním“ vyhoštění ve smyslu čl. 3 bodu 5 směrnice 2008/115/ES;

| 8) | „přesídlením“ se rozumí přijímání na základě doporučení vysokého komisaře OSN pro uprchlíky státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti ze třetí země, do níž byli vysídleni, na území členských států, pokud jim byla udělena mezinárodní ochrana a mají přístup k trvalému řešení v souladu s právem Unie a vnitrostátním právem; |
| --- | --- |

8)

„přesídlením“ se rozumí přijímání na základě doporučení vysokého komisaře OSN pro uprchlíky státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti ze třetí země, do níž byli vysídleni, na území členských států, pokud jim byla udělena mezinárodní ochrana a mají přístup k trvalému řešení v souladu s právem Unie a vnitrostátním právem;

| 9) | „navracením“ navrácení ve smyslu čl. 3 bodu 3 směrnice 2008/115/ES; |
| --- | --- |

9)

„navracením“ navrácení ve smyslu čl. 3 bodu 3 směrnice 2008/115/ES;

| 10) | „specifickými akcemi“ nadnárodní nebo vnitrostátní projekty, které přinášejí přidanou hodnotu Unie v souladu s cíli fondu a na něž jeden, několik nebo všechny členské státy mohou obdržet dodatečný příděl do svých programů. |
| --- | --- |

10)

„specifickými akcemi“ nadnárodní nebo vnitrostátní projekty, které přinášejí přidanou hodnotu Unie v souladu s cíli fondu a na něž jeden, několik nebo všechny členské státy mohou obdržet dodatečný příděl do svých programů.

| 11) | „státním příslušníkem třetí země“ osoba, včetně osob bez státní příslušnosti nebo osob s nevymezenou státní příslušností, která není občanem Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

11)

„státním příslušníkem třetí země“ osoba, včetně osob bez státní příslušnosti nebo osob s nevymezenou státní příslušností, která není občanem Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU;

| 12) | „nezletilou osobou bez doprovodu“ nezletilá osoba bez doprovodu ve smyslu čl. 2 písm. l) směrnice 2011/95/EU; |
| --- | --- |

12)

„nezletilou osobou bez doprovodu“ nezletilá osoba bez doprovodu ve smyslu čl. 2 písm. l) směrnice 2011/95/EU;

| 13) | „akcemi Unie“ nadnárodní projekty nebo projekty, na kterých má Unie zvláštní zájem a které jsou prováděny v souladu s cíli fondu; |
| --- | --- |

13)

„akcemi Unie“ nadnárodní projekty nebo projekty, na kterých má Unie zvláštní zájem a které jsou prováděny v souladu s cíli fondu;

| 14) | „zranitelnou osobou“ kterákoli osoba vymezená jako zranitelná osoba podle práva Unie použitelného na akce v oblasti politiky podporované z fondu. |
| --- | --- |

14)

„zranitelnou osobou“ kterákoli osoba vymezená jako zranitelná osoba podle práva Unie použitelného na akce v oblasti politiky podporované z fondu.

Článek 3

Cíle fondu

1.   Cílem politiky fondu je přispívat k efektivnímu řízení migračních toků a k provádění, posilování a rozvoji společné azylové politiky a společné přistěhovalecké politiky v souladu s příslušným acquis Unie a při plném dodržování mezinárodních závazků Unie a členských států vyplývajících z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami.

2.   V rámci cíle politiky stanoveného v odstavci 1 přispívá fond k dosahování těchto specifických cílů:

| a) | posílit a rozvíjet všechny aspekty společného evropského azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru; |
| --- | --- |

a)

posílit a rozvíjet všechny aspekty společného evropského azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru;

| b) | posílit a rozvíjet způsoby legální migrace do členských států v souladu s jejich ekonomickými a sociálními potřebami a podporovat účinnou integraci a sociální začleňování státních příslušníků třetích zemí a přispívat k nim; |
| --- | --- |

b)

posílit a rozvíjet způsoby legální migrace do členských států v souladu s jejich ekonomickými a sociálními potřebami a podporovat účinnou integraci a sociální začleňování státních příslušníků třetích zemí a přispívat k nim;

| c) | přispívat k boji proti neoprávněné migraci, zlepšit účinné, bezpečné a důstojné navracení a zpětné přebírání osob a přispívat k účinné počáteční reintegraci ve třetích zemích a prosazovat ji; |
| --- | --- |

c)

přispívat k boji proti neoprávněné migraci, zlepšit účinné, bezpečné a důstojné navracení a zpětné přebírání osob a přispívat k účinné počáteční reintegraci ve třetích zemích a prosazovat ji;

| d) | posílit solidaritu a spravedlivé rozdělení odpovědnosti mezi členské státy, zejména s těmi členskými státy, které jsou migračními a azylovými problémy zasaženy nejvíce, a to i prostřednictvím praktické spolupráce. |
| --- | --- |

d)

posílit solidaritu a spravedlivé rozdělení odpovědnosti mezi členské státy, zejména s těmi členskými státy, které jsou migračními a azylovými problémy zasaženy nejvíce, a to i prostřednictvím praktické spolupráce.

3.   V rámci specifických cílů stanovených v odstavci 2 se fond provádí prostřednictvím prováděcích opatření uvedených v příloze II.

Článek 4

Partnerství

Pro účely fondu zahrnují partnerství podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 regionální, místní, městské a jiné orgány veřejné správy nebo sdružení, která je zastupují, příslušné mezinárodní organizace, nevládní organizace, jako uprchlické organizace a organizace vedené migranty, jakož i vnitrostátní instituce pro oblast lidských práv a subjekty působící v oblasti rovného zacházení, a hospodářské a sociální partnery.

Článek 5

Rozsah podpory

1.   Z fondu jsou v rámci jeho cílů a v souladu s prováděcími opatřeními uvedenými v příloze II podporovány zejména akce uvedené v příloze III.

Za účelem řešení nepředvídaných nebo nových okolností je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 37 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění seznam akcí v příloze III doplněním nových akcí.

2.   Z fondu lze za účelem dosažení jeho cílů v souladu s prioritami Unie ve vhodných případech podporovat akce uvedené v příloze III prováděné ve třetích zemích a ve vztahu k nim v souladu s článkem 7 nebo 24.

3.   Pokud jde o akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim, Komise a členské státy společně s Evropskou službou pro vnější činnost zajistí v souladu se svými pravomocemi koordinaci s příslušnými politikami, strategiemi a nástroji Unie. Zejména zajistí, aby akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim:

| a) | byly prováděny v synergii a v souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které jsou podporovány prostřednictvím jiných nástrojů Unie; |
| --- | --- |

a)

byly prováděny v synergii a v souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které jsou podporovány prostřednictvím jiných nástrojů Unie;

| b) | byly slučitelné s vnější politikou Unie, respektovaly zásadu soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou oblast či zemi; |
| --- | --- |

b)

byly slučitelné s vnější politikou Unie, respektovaly zásadu soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou oblast či zemi;

| c) | zaměřovaly se na opatření, která nejsou orientována na rozvoj, a |
| --- | --- |

c)

zaměřovaly se na opatření, která nejsou orientována na rozvoj, a

| d) | sloužily zájmům vnitřních politik Unie a byly v souladu s činnostmi prováděnými v rámci Unie. |
| --- | --- |

d)

sloužily zájmům vnitřních politik Unie a byly v souladu s činnostmi prováděnými v rámci Unie.

4.   Cíle fondu podporují akce zaměřené na jednu nebo více cílových skupin v oblasti působnosti článků 78 a 79 Smlouvy o fungování EU.

Článek 6

Genderová rovnost a zákaz diskriminace

1.   Členské státy a Komise zajistí začlenění genderového hlediska a zohledňování a prosazování genderové rovnosti a genderové problematiky v průběhu přípravy, provádění, monitorování, podávání zpráv a hodnocení programů a projektů podporovaných v rámci fondu.

2.   Členské státy a Komise přijmou vhodná opatření, aby se v průběhu přípravy, provádění, monitorování, podávání zpráv a hodnocení programů a projektů podporovaných v rámci fondu vyloučila jakákoli forma diskriminace zakázaná článkem 21 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“).

Článek 7

Třetí země přidružené k fondu

1.   Fond je otevřen třetím zemím, které splňují kritéria vyjmenovaná v odstavci 2 a podmínky stanovené ve zvláštní dohodě upravující účast dané třetí země ve fondu.

2.   Aby byla třetí země považována za způsobilou přidružit se k fondu podle odstavce 1, musí uzavřít s Unií dohodu o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo v uvedené třetí zemi.

3.   Zvláštní dohoda upravující účast dané třetí země ve fondu přinejmenším:

| a) | umožňuje spolupráci s členskými státy a orgány, institucemi a jinými subjekty Unie v oblasti azylu, migrace a navracení v duchu zásad solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti; |
| --- | --- |

a)

umožňuje spolupráci s členskými státy a orgány, institucemi a jinými subjekty Unie v oblasti azylu, migrace a navracení v duchu zásad solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti;

| b) | v průběhu trvání fondu se opírá o zásady nenavracení, demokracie, právního státu a dodržování lidských práv; |
| --- | --- |

b)

v průběhu trvání fondu se opírá o zásady nenavracení, demokracie, právního státu a dodržování lidských práv;

| c) | zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky poskytnutými třetí zemí, která se fondu účastní, a přínosy pro ni; |
| --- | --- |

c)

zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky poskytnutými třetí zemí, která se fondu účastní, a přínosy pro ni;

| d) | stanoví podmínky účasti ve fondu, včetně výpočtu finančních příspěvků do fondu a správních nákladů; |
| --- | --- |

d)

stanoví podmínky účasti ve fondu, včetně výpočtu finančních příspěvků do fondu a správních nákladů;

| e) | nesvěřuje dané třetí zemi žádnou rozhodovací pravomoc ohledně fondu; |
| --- | --- |

e)

nesvěřuje dané třetí zemi žádnou rozhodovací pravomoc ohledně fondu;

| f) | zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy; |
| --- | --- |

f)

zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy;

| g) | stanoví, že daná třetí země udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru v souladu s článkem 8. |
| --- | --- |

g)

stanoví, že daná třetí země udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru v souladu s článkem 8.

Příspěvky uvedené v prvním pododstavci písm. d) představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.

Článek 8

Ochrana finančních zájmů Unie

Účastní-li se tohoto fondu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

KAPITOLA II

FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC

ODDÍL 1

Společná ustanovení

Článek 9

Obecné zásady

1.   Podpora poskytovaná z fondu doplňuje celostátní, regionální a místní intervence a zaměřuje se na přinášení přidané hodnoty Unie k dosažení cílů fondu.

2.   Komise a členské státy zajistí, aby podpora poskytovaná z fondu a členskými státy byla v souladu s relevantními akcemi, politikami a prioritami Unie a doplňovala podporu poskytovanou podle jiných nástrojů Unie, zejména nástroje financování vnější činnosti, Evropského sociálního fondu plus (ESF+) a Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR).

3.   Fond se provádí v přímém, sdíleném nebo nepřímém řízení v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a), b) a c) finančního nařízení.

Článek 10

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění fondu na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 činí 9 882 000 000 EUR v běžných cenách.

2.   Finanční krytí se použije takto:

| a) | částka ve výši 6 270 000 000 EUR se přiděluje na programy členských států; |
| --- | --- |

a)

částka ve výši 6 270 000 000 EUR se přiděluje na programy členských států;

| b) | částka ve výši 3 612 000 000 EUR se přiděluje na tematický nástroj uvedený v článku 11. |
| --- | --- |

b)

částka ve výši 3 612 000 000 EUR se přiděluje na tematický nástroj uvedený v článku 11.

3.   Až 0,42 % finančního krytí se přidělí na technickou pomoc z podnětu Komise uvedenou v článku 35 nařízení (EU) 2021/1060.

4.   V souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2021/1060 může být do fondu v přímém nebo nepřímém řízení na žádost některého členského státu převedeno až 5 % počátečního přídělu tohoto členského státu z kteréhokoli z fondů, na které se vztahuje uvedené nařízení, ve sdíleném řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce. Tyto zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Článek 11

Obecná ustanovení o provádění tematického nástroje

1.   Částka uvedená v čl. 10 odst. 2 písm. b) se přidělí pružně prostřednictvím tematického nástroje, přičemž se použije sdílené, přímé či nepřímé řízení podle toho, jak je stanoveno v pracovních programech. Vzhledem k vnitřní povaze fondu slouží tematický nástroj především vnitřní politice Unie v souladu se specifickými cíli stanovenými v čl. 3 odst. 2.

Finanční prostředky z tematického nástroje se použijí na tyto jeho složky:

| a) | specifické akce; |
| --- | --- |

a)

specifické akce;

| b) | akce Unie; |
| --- | --- |

b)

akce Unie;

| c) | mimořádnou pomoc podle článku 31; |
| --- | --- |

c)

mimořádnou pomoc podle článku 31;

| d) | přesídlování a přijímání osob z humanitárních důvodů; |
| --- | --- |

d)

přesídlování a přijímání osob z humanitárních důvodů;

| e) | podporu pro členské státy v případě přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany jako výraz solidarity podle článku 20 a |
| --- | --- |

e)

podporu pro členské státy v případě přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany jako výraz solidarity podle článku 20 a

| f) | Evropskou migrační síť podle článku 26. |
| --- | --- |

f)

Evropskou migrační síť podle článku 26.

Z částky uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení je rovněž podporována technická pomoc z podnětu Komise uvedená v článku 35 nařízení (EU) 2021/1060.

2.   Finanční prostředky z tematického nástroje jsou určeny na priority s vysokou přidanou hodnotou pro Unii nebo k reakci na naléhavé potřeby v souladu se schválenými prioritami Unie, které jsou zohledněny v příloze II.

Z finančních prostředků uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce, s výjimkou finančních prostředků použitých na mimořádnou pomoc v souladu s čl. 31 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) a b), se podporují pouze akce uvedené v příloze III, včetně přesídlování a přijímání osob z humanitárních důvodů v souladu s článkem 19 jako součást vnějšího rozměru migrační politiky Unie.

3.   Komise spolupracuje s organizacemi občanské společnosti a relevantními sítěmi, zejména za účelem přípravy a hodnocení pracovních programů pro akce Unie financované z fondu.

4.   Nejméně 20 % prostředků z počátečního přídělu pro tematický nástroj se přiděluje na specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. d).

5.   Pokud jsou členským státům poskytnuty finanční prostředky z tematického nástroje v přímém nebo nepřímém řízení, Komise zajistí, aby nebyly vybrány projekty, na které se vztahuje její odůvodněné stanovisko vydané v řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, které zpochybňuje legalitu a správnost výdajů nebo provádění těchto projektů.

6.   Pro účely článku 23 a čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060, pokud jsou finanční prostředky z tematického nástroje vynakládány ve sdíleném řízení, zajistí dotčený členský stát, aby se na plánované akce nevztahovalo odůvodněné stanovisko Komise vydané v řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, které zpochybňuje legalitu a správnost výdajů nebo provádění akcí, a Komise posoudí, zda tomu tak je.

7.   Komise stanoví celkovou částku, jež má být pro tematický nástroj uvolněna z prostředků přidělených v rozpočtu Unie na daný rok.

8.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pro tematický nástroj rozhodnutí o financování podle článku 110 finančního nařízení, přičemž definuje cíle a akce, které budou podporovány, a určí částky pro jeho jednotlivé složky uvedené v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku. V rozhodnutích o financování se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. Rozhodnutí o financování mohou být roční nebo víceletá a mohou se vztahovat na jednu nebo více složek tematického nástroje uvedených v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 38 odst. 3 tohoto nařízení.

9.   Tematický nástroj podporuje zejména akce v rámci prováděcího opatření uvedeného v bodě 2 písm. d) přílohy II, které provádějí celostátní, regionální a místní orgány nebo organizace občanské společnosti. V této souvislosti se nejméně 5 % počátečního přídělu pro tematický nástroj zaměřuje na integrační opatření prováděná místními a regionálními orgány.

10.   Komise zajistí spravedlivé a transparentní rozdělení zdrojů mezi specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2. Komise podá zprávu o využívání tematického nástroje a jeho rozdělení mezi složky uvedené v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku, včetně podpory poskytované akcím v třetích zemích nebo ve vztahu k nim v rámci akcí Unie.

11.   Po přijetí rozhodnutí o financování uvedeného v odstavci 8 může Komise provést odpovídající změny v programech členských států.

ODDÍL 2

Podpora a provádění ve sdíleném řízení

Článek 12

Oblast působnosti

1.   Tento oddíl se vztahuje na částku uvedenou v čl. 10 odst. 2 písm. a) a na dodatečné zdroje, které mají být vynakládány v rámci sdíleného řízení v souladu s finančním rozhodnutím týkajícím se tematického nástroje podle článku 11.

2.   Podpora podle tohoto oddílu se provádí ve sdíleném řízení v souladu s článkem 63 finančního nařízení a s nařízením (EU) 2021/1060.

Článek 13

Rozpočtové zdroje

1.   Částka uvedená v čl. 10 odst. 2 písm. a) se přidělí na programy členských států orientačně takto:

| a) | 5 225 000 000 EUR v souladu s přílohou I; |
| --- | --- |

a)

5 225 000 000 EUR v souladu s přílohou I;

| b) | 1 045 000 000 EUR na úpravu přídělů na programy členských států podle čl. 17 odst. 1. |
| --- | --- |

b)

1 045 000 000 EUR na úpravu přídělů na programy členských států podle čl. 17 odst. 1.

2.   Pokud není částka uvedená v odst. 1 písm. b) tohoto článku přidělena v plné výši, může být zbývající částka přidána k částce uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. b).

Článek 14

Předběžné financování

1.   V souladu s čl. 90 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1060 se předběžné financování z fondu vyplatí v ročních splátkách před 1. červencem každého roku, s výhradou dostupnosti finančních prostředků, takto:

| a) | 2021: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %;

| b) | 2022: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %;

| c) | 2023: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %;

| d) | 2024: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %;

| e) | 2025: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %;

| f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %.

2.   Pokud je program členského státu přijat po 1. červenci 2021, vyplatí se dřívější splátky v roce jeho přijetí.

Článek 15

Míry spolufinancování

1.   Příspěvek z rozpočtu Unie nepřesáhne 75 % celkových způsobilých výdajů na daný projekt.

2.   V případě projektů prováděných v rámci specifických akcí lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 90 % celkových způsobilých výdajů.

3.   V případě akcí uvedených v příloze IV lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 90 % celkových způsobilých výdajů.

4.   V případě provozní podpory lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů.

5.   V případě mimořádné pomoci uvedené v článku 31 lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů.

6.   V případě technické pomoci z podnětu členského státu lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů v souladu s omezeními stanovenými v čl. 36 odst. 5 písm. b) bodě vi) nařízení (EU) 2021/1060.

7.   Míra spolufinancování a maximální výše podpory z tohoto fondu se pro druhy akcí financované z příspěvků uvedených v odstavcích 1 až 6 stanoví v rozhodnutí Komise o schválení programu členského státu.

8.   V rozhodnutí Komise o schválení programu členského státu se pro každý druh akce stanoví, zda se míra spolufinancování použije na:

| a) | celkový příspěvek včetně příspěvků z veřejných a soukromých zdrojů, nebo |
| --- | --- |

a)

celkový příspěvek včetně příspěvků z veřejných a soukromých zdrojů, nebo

| b) | pouze příspěvek z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

b)

pouze příspěvek z veřejných zdrojů.

Článek 16

Programy členských států

1.   Každý členský stát zajistí, aby priority vymezené v jeho programu odpovídaly prioritám Unie v oblasti řízení azylu a migrace, reagovaly na výzvy Unie v této oblasti a byly plně v souladu s příslušným acquis Unie a se schválenými prioritami Unie, při plném dodržování mezinárodních závazků Unie a členských států vyplývajících z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami. Při vymezování priorit svých programů členské státy zajistí, aby v nich byla náležitě zohledněna prováděcí opatření uvedená v příloze II.

Vzhledem k vnitřní povaze fondu slouží programy členských států především vnitřní politice Unie v souladu se specifickými cíli stanovenými v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení.

Komise programy členských států posoudí v souladu s článkem 23 nařízení (EU) 2021/1060.

2.   V rámci zdrojů přidělených podle čl. 13 odst. 1, a aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku, přidělí každý členský stát ve svém programu:

| a) | nejméně 15 % zdrojů přidělených na specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a) a |
| --- | --- |

a)

nejméně 15 % zdrojů přidělených na specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a) a

| b) | nejméně 15 % zdrojů přidělených na specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b). |
| --- | --- |

b)

nejméně 15 % zdrojů přidělených na specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b).

3.   Členský stát může přidělit méně než minimální podíly uvedené v odstavci 2 pouze tehdy, pokud ve svém programu podrobně vysvětlí, proč by přidělení zdrojů pod touto úrovní neohrozilo dosažení daného cíle.

4.   Komise zajistí, aby byly při vypracovávání programů členských států v rané fázi a včas zohledněny poznatky a odborné znalosti příslušných decentralizovaných agentur, zejména EASO, Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a Agentury Evropské unie pro základní práva, zřízené nařízením Rady (ES) č. 168/2007 (35), pokud jde o oblasti jejich pravomocí.

5.   Komise může příslušné decentralizované agentury, včetně agentur uvedených v odstavci 4, ve vhodných případech zapojit do úkolů týkajících se monitorování a hodnocení podle oddílu 5, zejména s cílem zajistit, aby akce prováděné s podporou fondu byly v souladu s příslušným acquis Unie a schválenými prioritami Unie.

6.   Po přijetí doporučení v souladu s nařízením (EU) č. 1053/2013, která spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, dotčený členský stát spolu s Komisí přezkoumá možnosti, jak řešit zjištěné skutečnosti a realizovat doporučení prostřednictvím svého programu, případně za podpory fondu.

Komise může v příslušných případech využít rovněž odborných znalostí decentralizovaných agentur Unie v konkrétních otázkách spadajících do jejich působnosti.

7.   V případě potřeby se daný program členského státu změní v souladu s článkem 24 nařízení (EU) 2021/1060, aby zohledňoval doporučení uvedená v odstavci 6 tohoto článku.

8.   Ve spolupráci s Komisí a případně i s příslušnými decentralizovanými agenturami Unie v rámci jejich působnosti a po konzultaci s nimi může dotčený členský stát přerozdělit zdroje v rámci svého programu s cílem realizovat doporučení uvedená v odstavci 6, mají-li finanční dopady.

9.   Členské státy ve svých programech provádějí zejména akce způsobilé k vyšší míře spolufinancování uvedené v příloze IV. S cílem řešit nepředvídané nebo nové okolnosti nebo zajistit účinné provádění finančních prostředků je Komisi v souladu s článkem 37 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny seznamu akcí způsobilých pro vyšší míru financování, který je obsažen v příloze IV.

10.   Programy členských států mohou umožnit začlenění nejbližších příbuzných osob, na něž se vztahují integrační opatření uvedená v příloze III v té míře nezbytné pro účinné provádění těchto opatření.

11.   Kdykoli se členský stát rozhodne provést projekt s podporou fondu společně se třetí zemí nebo ve třetí zemi, konzultuje tuto skutečnost s Komisí před schválením projektu.

12.   Programování podle čl. 22 odst. 5 nařízení (EU) 2021/1060 vychází z typů intervencí uvedených v tabulce 1 přílohy VI tohoto nařízení a zahrnuje orientační rozdělení programových zdrojů podle typu intervence v rámci každého specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení.

Článek 17

Přezkum v polovině období

1.   V roce 2024 přidělí Komise programům dotčených členských států dodatečnou částku uvedenou v čl. 13 odst. 1 písm. b) v souladu s kritérii uvedenými v bodě 1 písm. b) a v bodech 2 až 5 přílohy I. Toto financování se použije na období od 1. ledna 2025.

2.   Pokud není nejméně 10 % počátečního přídělu na program uvedeného v čl. 13 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení pokryto žádostmi o platby předloženými v souladu s článkem 91 nařízení (EU) 2021/1060, není dotčený členský stát způsobilý získat dodatečný příděl pro svůj program uvedený v čl. 13 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení.

3.   Při přidělování prostředků z tematického nástroje uvedeného v článku 11 tohoto nařízení od 1. ledna 2025 Komise zohlední pokrok členských států při dosahování milníků výkonnostního rámce podle článku 16 nařízení (EU) 2021/1060 a zjištěné nedostatky v provádění.

Článek 18

Specifické akce

1.   Členský stát může podle čl. 13 odst. 1 získat dodatečné finanční prostředky na specifické akce navíc ke svému přídělu, jsou-li tyto finanční prostředky následně takto označeny v jeho programu a jsou použity jako příspěvek k dosahování cílů fondu.

2.   Financování specifických akcí se nepoužije pro jiné akce v programu členského státu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny tohoto programu schválené Komisí.

Článek 19

Prostředky na přesídlování a přijímání osob z humanitárních důvodů

1.   Členské státy navíc k přídělu podle čl. 13 odst. 1 písm. a) obdrží částku ve výši 10 000 EUR za každou osobu přijatou v rámci přesídlení.

2.   Členské státy navíc k přídělu podle čl. 13 odst. 1 písm. a) obdrží částku ve výši 6 000 EUR za každou osobu přijatou v rámci přijímání osob z humanitárních důvodů.

3.   Částka uvedená v odstavci 2 se zvyšuje na 8 000 EUR za každou osobu přijatou v rámci přijímání osob z humanitárních důvodů, která patří do jedné nebo více z těchto zranitelných skupin:

| a) | ohrožené ženy a děti; |
| --- | --- |

a)

ohrožené ženy a děti;

| b) | nezletilé osoby bez doprovodu; |
| --- | --- |

b)

nezletilé osoby bez doprovodu;

| c) | osoby, které mají zdravotní potřeby, jež lze řešit pouze přijímáním osob z humanitárních důvodů; |
| --- | --- |

c)

osoby, které mají zdravotní potřeby, jež lze řešit pouze přijímáním osob z humanitárních důvodů;

| d) | osoby, které musí být přijaty z humanitárních důvodů za účelem právní či fyzické ochrany, včetně obětí násilí nebo mučení. |
| --- | --- |

d)

osoby, které musí být přijaty z humanitárních důvodů za účelem právní či fyzické ochrany, včetně obětí násilí nebo mučení.

4.   V případě, že členský stát přijme osobu, která patří do více než jedné z kategorií osob uvedených v odstavcích 2 a 3, obdrží příslušnou částku za tuto osobu pouze jednou.

5.   Na příslušné částky mohou mít členské státy případně nárok i v případě rodinných příslušníků osob uvedených v odstavcích 1, 2 a 3, pokud jsou tito rodinní příslušníci přijati za účelem zachování celistvosti rodiny.

6.   Částky uvedené v tomto článku mají formu financování nesouvisejícího s náklady v souladu s článkem 125 finančního nařízení.

7.   Částky uvedené v odstavcích 1, 2, 3 a 5 se na program členského státu přidělí poprvé v rozhodnutí o financování, kterými se daný program schvaluje. Tyto částky se nepoužijí pro jiné akce v programu členského státu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny tohoto programu schválené Komisí. Tyto částky mohou být zahrnuty do žádostí o platbu předložených Komisi za předpokladu, že osoba, za niž je částka přidělena, byla skutečně přesídlena nebo přijata.

8.   Členské státy pro účely auditu a kontroly uchovávají informace nezbytné k řádné identifikaci přesídlených nebo přijatých osob a k určení data jejich přesídlení nebo přijetí.

9.   S ohledem na stávající míry inflace, relevantní vývoj v oblasti přesídlování a další faktory, které mohou optimalizovat využití finančních pobídek obdržených ve formě částek uvedených v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku, je Komisi v souladu s článkem 37 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci upravující tyto částky, pokud je to považováno za vhodné a v mezích dostupných zdrojů.

Článek 20

Zdroje určené na přemístění žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany

1.   Členský stát obdrží navíc ke svému přídělu podle čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení dodatečnou částku ve výši 10 000 EUR za každého žadatele o mezinárodní ochranu přemístěného z jiného členského státu v souladu s článkem 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 (36) nebo v důsledku obdobné formy relokace.

2.   Na částku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku mohou mít členské státy případně nárok i v případě každého rodinného příslušníka z řad osob uvedených ve zmíněném odstavci za podmínky, že tito rodinní příslušníci byli přemístěni za účelem zachování celistvosti rodiny v souladu s článkem 17 nařízení (EU) č. 604/2013 nebo v důsledku obdobné formy relokace.

3.   Členské státy obdrží navíc k přídělu podle čl. 13 odst. 1 dodatečnou částku ve výši 10 000 EUR na každou osobu požívající mezinárodní ochrany přemístěnou z jiného členského státu.

4.   Na příslušné částky mohou mít členské státy případně nárok i v případě rodinných příslušníků z řad osob uvedených v odstavci 3, pokud tito rodinný příslušníci byli přemístěni za účelem zachování celistvosti rodiny.

5.   Členský stát pokrývající náklady na přemístění podle odstavců 1 až 4 obdrží příspěvek ve výši 500 EUR za každého žadatele o mezinárodní ochranu nebo osobu požívající mezinárodní ochrany přemístěné z jiného členského státu.

6.   Částky uvedené v tomto článku mají formu financování nesouvisejícího s náklady v souladu s článkem 125 finančního nařízení.

7.   Částky uvedené v odstavcích 1 až 5 tohoto článku se přidělí na programy členských států za předpokladu, že osoba, za kterou se daná částka přiděluje, byla skutečně přemístěna do členského státu nebo zaregistrována jako žadatel v členském státě příslušném v souladu s nařízením (EU) č. 604/2013. Tyto částky se nepoužijí pro jiné akce v programu členského státu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny uvedeného programu schválené Komisí.

8.   Členské státy pro účely auditu a kontroly uchovávají informace nezbytné k řádné identifikaci přemístěných osob a k určení data jejich přemístění.

9.   S ohledem na stávající míry inflace, relevantní vývoj v oblasti relokace a další faktory, které mohou optimalizovat využití finančních pobídek obdržených ve formě částek uvedených v odstavcích 1, 3 a 5 tohoto článku, je Komisi v souladu s článkem 37 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci upravující tyto částky, pokud je to považováno za vhodné a v mezích dostupných zdrojů.

Článek 21

Provozní podpora

1.   Členský stát může využít až 15 % částky přidělené na svůj program z fondu k financování provozní podpory v souladu se specifickými cíli fondu.

2.   Při využívání provozní podpory členský stát dodržuje příslušná ustanovení acquis Unie a Listinu.

3.   Členský stát vysvětlí ve svém programu a ve výroční zprávě o výkonnosti podle článku 35 tohoto nařízení, jak využití provozní podpory přispěje k dosažení cílů fondu. Před schválením programu členského státu Komise posoudí výchozí situaci v členských státech, které vyjádřily svůj záměr využít provozní podporu. Komise zohlední informace poskytnuté těmito členskými státy a případně dostupné informace vyplývající z monitorování prováděných v souladu s nařízením (EU) č. 1053/2013, která spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.

4.   Provozní podpora se soustředí na akce, na něž se vztahují výdaje uvedené v příloze VII.

5.   S cílem řešit nepředvídané nebo nové okolnosti nebo zajistit účinné provádění financování je Komisi v souladu s článkem 37 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny způsobilých akcí uvedených v příloze VII.

Článek 22

Řídicí kontroly a audity projektů uskutečňovaných mezinárodní organizací

1.   Tento článek se použije na mezinárodní organizace nebo jejich agentury uvedené v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) bodě ii) finančního nařízení, jejichž systémy, pravidla a postupy byly Komisí podle čl. 154 odst. 4 a 7 uvedeného nařízení posouzeny kladně za účelem nepřímého provádění grantů financovaných z rozpočtu Unie (dále jen „mezinárodní organizace“).

2.   Aniž jsou dotčeny čl. 83 první pododstavec písm. a) nařízení (EU) 2021/1060 a článek 129 finančního nařízení, je-li mezinárodní organizace příjemcem ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (EU) 2021/1060, není řídící orgán povinen provádět řídicí kontroly uvedené v čl. 74 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) nařízení (EU) 2021/1060, pokud mezinárodní organizace předloží řídícímu orgánu dokumenty uvedené v čl. 155 odst. 1 prvním pododstavci písm. a), b) a c) finančního nařízení.

3.   Aniž je dotčen čl. 155 odst. 1 první pododstavec písm. c) finančního nařízení, v prohlášení řídícího subjektu, které má mezinárodní organizace předložit, musí být potvrzeno, že projekt je v souladu s platnými právními předpisy a s podmínkami podpory projektu.

4.   Kromě toho, mají-li být uhrazeny náklady podle čl. 53 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/1060, v prohlášení řídícího subjektu, které má mezinárodní organizace předložit, musí být potvrzeno, že byly ověřeny:

| a) | faktury a doklady o jejich platbě příjemcem; |
| --- | --- |

a)

faktury a doklady o jejich platbě příjemcem;

| b) | účetní záznamy nebo účetní kódy vedené příjemcem pro operace spojené s výdaji vykázanými řídícímu orgánu. |
| --- | --- |

b)

účetní záznamy nebo účetní kódy vedené příjemcem pro operace spojené s výdaji vykázanými řídícímu orgánu.

5.   Mají-li být uhrazeny náklady podle čl. 53 odst. 1 písm. b), c) nebo d) nařízení (EU) 2021/1060, v prohlášení řídícího subjektu, které má mezinárodní organizace předložit, musí být potvrzeno, že byly splněny podmínky pro úhradu výdajů.

6.   Doklady uvedené v čl. 155 odst. 1 prvního pododstavce písm. a) a c) finančního nařízení se poskytují řídícímu orgánu spolu s každou žádostí o platbu předloženou příjemcem.

7.   Příjemce předkládá řídícímu orgánu každoročně do 15. října účetní závěrku. K ní musí být přiložen výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok musí uvádět, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a jsou nákladově efektivní a zda jsou uskutečněné operace legální a správné. Musí rovněž uvádět, zda auditní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášeních řídícího subjektu předložených mezinárodní organizací, včetně informací o podezřeních z podvodu. Musí poskytovat jistotu, že výdaje uvedené v žádostech o platbu, které mezinárodní organizace předložila řídícímu orgánu, jsou legální a správné.

8.   Aniž jsou dotčeny stávající možnosti provádění dalších auditů podle článku 127 finančního nařízení, řídící orgán vypracuje prohlášení řídícího subjektu uvedené v čl. 74 odst. 1 prvním pododstavci písm. f) nařízení (EU) 2021/1060. Řídící orgán tak učiní na základě dokumentů poskytnutých mezinárodní organizací podle odstavců 2 až 5 a 7 tohoto článku, místo aby se spoléhal na řídicí kontroly podle čl. 74 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060.

9.   Dokument, který stanoví podmínky podpory podle čl. 73 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1060, musí obsahovat požadavky stanovené v tomto článku.

10.   Odstavec 2 se nepoužije, a řídící orgán je tedy povinen provést řídicí kontroly, pokud:

| a) | uvedený řídící orgán zjistí zvláštní riziko nesrovnalosti nebo náznak podvodu v souvislosti s projektem zahájeným nebo prováděným mezinárodní organizací; |
| --- | --- |

a)

uvedený řídící orgán zjistí zvláštní riziko nesrovnalosti nebo náznak podvodu v souvislosti s projektem zahájeným nebo prováděným mezinárodní organizací;

| b) | mezinárodní organizace nepředloží uvedenému řídícímu orgánu dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7; |
| --- | --- |

b)

mezinárodní organizace nepředloží uvedenému řídícímu orgánu dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7;

| c) | dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7, které mezinárodní organizace předložila, jsou neúplné. |
| --- | --- |

c)

dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7, které mezinárodní organizace předložila, jsou neúplné.

11.   Je-li projekt, jehož příjemcem ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (EU) 2021/1060 je mezinárodní organizace, součástí vzorku uvedeného v článku 79 uvedeného nařízení, může auditní orgán vykonávat svou činnost na základě dílčího vzorku operací, jež souvisejí s tímto projektem. Jsou-li v dílčím vzorku zjištěny chyby, může auditní orgán případně požádat auditora mezinárodní organizace, aby posoudil celý rozsah a celkové množství chyb v daném projektu.

ODDÍL 3

Podpora a provádění v přímém nebo nepřímém řízení

Článek 23

Oblast působnosti

Komise provádí podporu podle tohoto oddílu buď přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce.

Článek 24

Způsobilé subjekty

1.   Pro financování Unií jsou způsobilé tyto subjekty:

| a) | právní subjekty usazené v:






  i) | členském státě nebo zámořské zemi nebo území s ním spojenými; |
| --- | --- | --- |

a)

právní subjekty usazené v:

i)

členském státě nebo zámořské zemi nebo území s ním spojenými;

| ii) | třetí zemi přidružené k fondu na základě zvláštní dohody podle článku 7 za podmínky, že se na ni vztahuje pracovní program a podmínky v něm uvedené; |
| --- | --- |

ii)

třetí zemi přidružené k fondu na základě zvláštní dohody podle článku 7 za podmínky, že se na ni vztahuje pracovní program a podmínky v něm uvedené;

| iii) | třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavci 3; |
| --- | --- |

iii)

třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavci 3;

| b) | právní subjekty založené podle práva Unie nebo jakákoli mezinárodní organizace relevantní pro účely fondu. |
| --- | --- |

b)

právní subjekty založené podle práva Unie nebo jakákoli mezinárodní organizace relevantní pro účely fondu.

2.   Pro financování Unií nejsou způsobilé fyzické osoby.

3.   Subjekty uvedené v odst. 1 písm. a) bodě iii) se účastní jako součást konsorcia sestávajícího alespoň ze dvou nezávislých subjektů, z nichž alespoň jeden je usazen v členském státě.

Subjekty účastnící se jako součást konsorcia podle prvního pododstavce tohoto odstavce zajistí, aby akce, jichž se účastní, byly v souladu se zásadami zakotvenými v Listině a aby přispívaly k dosahování cílů fondu.

Článek 25

Akce Unie

1.   Z podnětu Komise může být fond použit k financování akcí Unie, jež se týkají jeho cílů, v souladu s přílohou III.

2.   Akce Unie mohou poskytovat financování kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. Mohou rovněž poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.

3.   Granty prováděné v rámci přímého řízení se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

4.   Členové hodnotící komise, která posuzuje návrhy, uvedené v článku 150 finančního nařízení mohou být externí odborníci.

5.   Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a lze je považovat za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použije se čl. 37 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (37).

Článek 26

Evropská migrační síť

1.   Z fondu se podporuje Evropská migrační síť a poskytuje se finanční pomoc nezbytná pro její činnost a budoucí rozvoj.

2.   Částku vyhrazenou na Evropskou migrační síť v rámci ročních rozpočtových prostředků fondu i pracovní program stanovující priority jejích činností přijímá Komise po schválení řídícím výborem v souladu s čl. 4 odst. 5 písm. a) rozhodnutí 2008/381/ES. Rozhodnutí Komise o této částce představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku 110 finančního nařízení. V zájmu zajištění včasné dostupnosti prostředků může Komise přijmout pracovní program pro Evropskou migrační síť v samostatném rozhodnutí o financování.

3.   Finanční pomoc určená na činnost Evropské migrační sítě má formu grantů udělovaných národním kontaktním místům uvedeným v článku 3 rozhodnutí 2008/381/ES, nebo případně zadávání veřejných zakázek, v souladu s finančním nařízením.

Článek 27

Operace kombinování zdrojů

Operace kombinování zdrojů v rámci fondu se provádějí v souladu s nařízením (EU) 2021/523 a hlavou X finančního nařízení.

Článek 28

Technická pomoc z podnětu Komise

V souladu s článkem 35 nařízení (EU) 2021/1060 lze z fondu podpořit technickou pomoc prováděnou z podnětu nebo jménem Komise financováním ve výši 100 %.

Článek 29

Audity

Audity použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty, a to i těmi, jež nebyly pověřeny orgány, institucemi ani jinými subjekty Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku 127 finančního nařízení.

Článek 30

Informování, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci akcí a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné, smysluplné a přiměřené cílené informace určené různým cílovým skupinám, včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti. Zajistí viditelnost financování Unie a poskytnou informace, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy veřejné zobrazení těchto informací není možné nebo vhodné nebo kdy je jejich poskytování omezeno zákonem, zejména z důvodu bezpečnosti, veřejného pořádku, trestního vyšetřování nebo ochrany osobních údajů. Aby byla zajištěna viditelnost financování z prostředků Unie, uvedou příjemci finančních prostředků Unie při veřejné komunikaci o dané akci původ těchto prostředků a rovněž zobrazí znak Unie.

2.   S cílem informovat co nejširší veřejnost Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se fondu, akcí uskutečněných v jeho rámci a dosažených výsledků.

Finanční zdroje přidělené na tento fond rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli fondu.

3.   Komise zveřejní pracovní programy týkající se tematického nástroje uvedeného v článku 11. V případě podpory poskytované v přímém nebo nepřímém řízení zveřejní Komise informace uvedené v čl. 38 odst. 2 finančního nařízení na veřejně přístupných internetových stránkách a tyto informace pravidelně aktualizuje. Tyto informace se zveřejní v otevřeném strojově čitelném formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, extrahování a srovnávání údajů.

ODDÍL 4

Podpora a provádění ve sdíleném, přímém nebo nepřímém řízení

Článek 31

Mimořádná pomoc

1.   Fond poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a konkrétních potřeb v případě řádně odůvodněných mimořádných situací vyplývajících vyplývající z alespoň jedné z těchto skutečností:

| a) | výjimečné situace v oblasti migrace vyznačující se velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí do jednoho nebo více členských států, který klade značné a naléhavé nároky na přijímací a zajišťovací zařízení těchto členských států a na jejich systémy a postupy v oblasti azylu a řízení migrace; |
| --- | --- |

a)

výjimečné situace v oblasti migrace vyznačující se velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí do jednoho nebo více členských států, který klade značné a naléhavé nároky na přijímací a zajišťovací zařízení těchto členských států a na jejich systémy a postupy v oblasti azylu a řízení migrace;

| b) | případu hromadného přílivu vysídlených osob ve smyslu směrnice Rady 2001/55/ES (38); |
| --- | --- |

b)

případu hromadného přílivu vysídlených osob ve smyslu směrnice Rady 2001/55/ES (38);

| c) | výjimečné situace v oblasti migrace ve třetí zemi, včetně země, ve které by osoby, jež potřebují ochranu, mohly uvíznout z důvodu politického vývoje nebo konfliktů, a to zejména v případech, kdy to může mít dopad na migrační toky směřující do Unie. |
| --- | --- |

c)

výjimečné situace v oblasti migrace ve třetí zemi, včetně země, ve které by osoby, jež potřebují ochranu, mohly uvíznout z důvodu politického vývoje nebo konfliktů, a to zejména v případech, kdy to může mít dopad na migrační toky směřující do Unie.

V reakci na takové řádně odůvodněné mimořádné situace může Komise v mezích dostupných zdrojů rozhodnout o poskytnutí mimořádné pomoci, včetně pomoci za účelem dobrovolné relokace. Komise v takových případech včas informuje Evropský parlament a Radu.

2.   Opatření ve třetích zemích se provádějí v souladu s čl. 5 odst. 2 a 3.

3.   Mimořádná pomoc může být na programy členských států přidělena navíc k přídělu podle čl. 13 odst. 1 a přílohy I za předpokladu, že je následně v programu členského státu jako taková označena. Toto financování se nepoužije pro jiné akce v programu členského státu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny tohoto programu schválené Komisí. Předběžné financování mimořádné pomoci může, s výhradou dostupnosti finančních prostředků, činit 95 % příspěvku Unie.

4.   Granty prováděné v přímém řízení se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

5.   Je-li to nezbytné v zájmu provádění akce, může se mimořádná pomoc vztahovat na výdaje vzniklé přede dnem podání žádosti o grant nebo žádosti o pomoc v souvislosti s uvedenou akcí, nikoli však před 1. lednem 2021.

6.   V řádně odůvodněných závažných a naléhavých případech a s cílem zajistit včasnou dostupnost zdrojů pro mimořádnou pomoc může Komise postupem podle čl. 38 odst. 4 samostatně přijmout rozhodnutí podle článku 110 finančního nařízení o financování mimořádné pomoci prostřednictvím okamžitě použitelných prováděcích aktů. Uvedený aktu zůstává v platnosti po dobu nejvýše 18 měsíců.

Článek 32

Kumulativní a alternativní financování

1.   Na akci, na niž byl získán příspěvek v rámci fondu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, včetně fondů ve sdíleném řízení, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový další příspěvek na akci se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

2.   V souladu s čl. 73 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1060 mohou akce, kterým byla udělena „pečeť excelence“ ve smyslu čl. 2 bodu 45 uvedeného nařízení, obdržet podporu ze EFRR nebo ESF+. Pečeť excelence mohou obdržet jen akce, které splňují všechny tyto podmínky:

| a) | byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto fondu; |
| --- | --- |

a)

byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto fondu;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů;

| c) | nemohou být financovány v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení. |
| --- | --- |

c)

nemohou být financovány v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení.

ODDÍL 5

Monitorování, podávání zpráv a hodnocení

Pododdíl 1

Společná ustanovení

Článek 33

Monitorování a podávání zpráv

1.   Komise na základě své povinnosti podávat zprávy podle čl. 41 odst. 3 prvního pododstavce písm. h) bodu iii) finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu a Radě informace o hlavních ukazatelích výkonnosti uvedených v příloze V tohoto nařízení.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 37 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha V za účelem provedení nezbytných úprav hlavních ukazatelů výkonnosti uvedených ve zmíněné příloze.

3.   Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku fondu při plnění specifických cílů stanovených v čl. 3 odst. 2 jsou uvedeny v příloze VIII. Pro ukazatele výstupů se výchozí hodnota stanoví na nulu. Milníky stanovené pro rok 2024 a cíle stanovené pro rok 2029 jsou kumulativní.

4.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie, a je-li to vhodné, i pro členské státy stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

5.   Pro zajištění účinného posouzení pokroku fondu dosaženého při plnění jeho cílů je Komisi v souladu s článkem 37 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha VIII za účelem změny nebo doplnění ukazatelů, je-li to považováno nezbytné, a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení mimo jiné informací o projektech, které mají poskytovat členské státy. Jakékoli změny přílohy VIII se použijí pouze na projekty, které byly vybrány po vstupu uvedených změn v platnost.

Článek 34

Hodnocení

1.   Komise provede do 31. prosince 2024 hodnocení tohoto nařízení v polovině období. Vedle prvků stanovených v čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 se v hodnocení v polovině období posoudí:

| a) | účinnost fondu, včetně pokroku dosaženého při dosahování jeho cílů, s přihlédnutím ke všem příslušným již dostupným informacím, zejména k výročním zprávám o výkonnosti uvedeným v článku 35 a k ukazatelům výstupů a výsledků stanoveným v příloze VIII; |
| --- | --- |

a)

účinnost fondu, včetně pokroku dosaženého při dosahování jeho cílů, s přihlédnutím ke všem příslušným již dostupným informacím, zejména k výročním zprávám o výkonnosti uvedeným v článku 35 a k ukazatelům výstupů a výsledků stanoveným v příloze VIII;

| b) | účinnost využívání zdrojů přidělených fondu a účinnost řídicích a kontrolních opatření zavedených k jeho provádění; |
| --- | --- |

b)

účinnost využívání zdrojů přidělených fondu a účinnost řídicích a kontrolních opatření zavedených k jeho provádění;

| c) | pokračující význam a vhodnost prováděcích opatření uvedených v příloze II; |
| --- | --- |

c)

pokračující význam a vhodnost prováděcích opatření uvedených v příloze II;

| d) | koordinace, soulad a doplňkovost akcí podporovaných v rámci fondu a podpory poskytované z jiných fondů Unie; |
| --- | --- |

d)

koordinace, soulad a doplňkovost akcí podporovaných v rámci fondu a podpory poskytované z jiných fondů Unie;

| e) | přidaná hodnota Unie u akcí prováděných v rámci fondu. |
| --- | --- |

e)

přidaná hodnota Unie u akcí prováděných v rámci fondu.

Toto hodnocení v polovině období zohlední výsledky zpětného hodnocení účinků Azylového, migračního a integračního fondu v období 2014–2020.

2.   Vedle prvků stanovených čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060 zpětné hodnocení rovněž zahrnuje prvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku. Kromě toho se vyhodnotí dopad fondu.

3.   Hodnocení v polovině období a zpětné hodnocení se provádějí včas tak, aby mohla přispět do rozhodovacího procesu, včetně případné změny tohoto nařízení.

4.   Při hodnocení v polovině období a zpětném hodnocení Komise věnuje zvláštní pozornost hodnocení akcí prováděných se třetími zeměmi, ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim v souladu s článkem 7, čl. 16 odst. 11 a článkem 24.

Pododdíl 2

Pravidla pro sdílené řízení

Článek 35

Výroční zprávy o výkonnosti

1.   Do 15. února 2023 a do 15. února každého následujícího roku až do roku 2031 včetně předloží členské státy Komisi výroční zprávu o výkonnosti podle čl. 41 odst. 7 nařízení (EU) 2021/1060.

Vykazované období zahrnuje poslední účetní období ve smyslu v čl. 2 bodu 29 nařízení (EU) 2021/1060 předcházející roku, v němž je předkládána zpráva. Zpráva předložená do 15. února 2023 zahrne období od 1. ledna 2021.

2.   Výroční zpráva o výkonnosti obsahuje zejména informace o:

| a) | pokroku při provádění programu členského státu a dosahování milníků a cílů v něm stanovených, přičemž se zohlední nejnovější údaje požadované podle článku 42 nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

a)

pokroku při provádění programu členského státu a dosahování milníků a cílů v něm stanovených, přičemž se zohlední nejnovější údaje požadované podle článku 42 nařízení (EU) 2021/1060;

| b) | veškerých otázkách, které ovlivňují výkonnost programu členského státu, a opatřeních přijatých k jejich řešení, včetně informací o veškerých odůvodněných stanoviscích vydaných Komisí v řízeních o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU v souvislosti s prováděním fondu; |
| --- | --- |

b)

veškerých otázkách, které ovlivňují výkonnost programu členského státu, a opatřeních přijatých k jejich řešení, včetně informací o veškerých odůvodněných stanoviscích vydaných Komisí v řízeních o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU v souvislosti s prováděním fondu;

| c) | doplňkovosti akcí podporovaných v rámci fondu a podpory poskytované z jiných fondů Unie, zejména akcí prováděných ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim; |
| --- | --- |

c)

doplňkovosti akcí podporovaných v rámci fondu a podpory poskytované z jiných fondů Unie, zejména akcí prováděných ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim;

| d) | přispění programu členského státu k provádění příslušného acquis Unie a akčních plánů, jakož i ke spolupráci a solidaritě mezi členskými státy; |
| --- | --- |

d)

přispění programu členského státu k provádění příslušného acquis Unie a akčních plánů, jakož i ke spolupráci a solidaritě mezi členskými státy;

| e) | provádění činností v oblasti komunikace a zviditelnění; |
| --- | --- |

e)

provádění činností v oblasti komunikace a zviditelnění;

| f) | plnění příslušných základních podmínek a jejich uplatňování v průběhu celého programového období, zejména dodržování základních práv; |
| --- | --- |

f)

plnění příslušných základních podmínek a jejich uplatňování v průběhu celého programového období, zejména dodržování základních práv;

| g) | počtu osob přijatých prostřednictvím přesídlování, a z humanitárních důvodů s odkazem na částky uvedené v článku 19; |
| --- | --- |

g)

počtu osob přijatých prostřednictvím přesídlování, a z humanitárních důvodů s odkazem na částky uvedené v článku 19;

| h) | počtu žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany přemístěných z jednoho členského státu do druhého podle článku 20; |
| --- | --- |

h)

počtu žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany přemístěných z jednoho členského státu do druhého podle článku 20;

| i) | provádění projektů ve třetí zemi nebo ve vztahu k ní. |
| --- | --- |

i)

provádění projektů ve třetí zemi nebo ve vztahu k ní.

Výroční zpráva o výkonnosti obsahuje souhrn zahrnující všechny body uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce. Komise zajistí, aby souhrny poskytnuté členskými státy byly přeloženy do všech úředních jazyků Unie a zveřejněny.

3.   Komise může k výroční zprávě o výkonnosti vznést připomínky do dvou měsíců ode dne jejího obdržení. Pokud je Komise v této lhůtě nevznese, považuje se zpráva za schválenou.

4.   Komise poskytne na svých internetových stránkách odkazy na internetové stránky uvedené v čl. 49 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060.

5.   Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku přijme Komise prováděcí akt, kterým se stanoví šablona výroční zprávy o výkonnosti. Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 38 odst. 2.

Článek 36

Monitorování a podávání zpráv ve sdíleném řízení

1.   Při monitorování a podávání zpráv v souladu s hlavou IV nařízení (EU) 2021/1060 se případně používají kódy typů intervencí, jež jsou stanoveny v příloze VI tohoto nařízení. S cílem řešit nepředvídané nebo nové okolností a zajistit účinné provádění financování je Komisi v souladu s článkem 37 tohoto nařízení svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy VI.

2.   Ukazatele uvedené v příloze VIII tohoto nařízení se použijí v souladu s čl. 16 odst. 1 a s články 22 a 42 nařízení (EU) 2021/1060.

KAPITOLA III

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 37

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 1 druhém pododstavci, čl. 16 odst. 9, čl. 19 odst. 9, čl. 20 odst. 9, čl. 21 odst. 5, čl. 33 odst. 2 a 5 a čl. 36 odst. 1 je svěřena Komisi do 31. prosince 2027.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 1 druhém pododstavci, čl. 16 odst. 9, čl. 19 odst. 9, čl. 20 odst. 9, čl. 21 odst. 5, čl. 33 odst. 2 a 5 a čl. 36 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 1 druhého pododstavce, čl. 16 odst. 9, čl. 19 odst. 9, čl. 20 odst. 9, čl. 21 odst. 5, čl. 33 odst. 2 nebo 5 nebo čl. 36 odst. 1 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 38

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro fondy v oblasti vnitřních věcí (dále jen „výbor“), zřízený článkem 32 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1148 (39). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

4.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.

Článek 39

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna akcí zahájených podle nařízení (EU) č. 516/2014, které se použije na tyto akce až do jejich ukončení.

2.   Finanční krytí fondu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi fondem a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 516/2014.

3.   V souladu s čl. 193 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) finančního nařízení, v důsledku opožděného vstupu tohoto nařízení v platnost a v zájmu zajištění kontinuity lze po omezenou dobu považovat náklady vzniklé v souvislosti se zahájenými akcemi podporovanými podle tohoto nařízení v přímém řízení za způsobilé pro financování od 1. ledna 2021 i tehdy, pokud vznikly před podáním žádosti o grant nebo žádosti o pomoc.

4.   Členské státy mohou po 1. lednu 2021 pokračovat v podpoře projektu vybraného a zahájeného podle nařízení (EU) č. 516/2014 v souladu s nařízením (EU) č. 514/2014, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

| a) | projekt má dvě fáze identifikovatelné z finančního hlediska se samostatnými auditními stopami; |
| --- | --- |

a)

projekt má dvě fáze identifikovatelné z finančního hlediska se samostatnými auditními stopami;

| b) | celkové náklady projektu překračují částku 500 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

celkové náklady projektu překračují částku 500 000 EUR;

| c) | platby provedené odpovědným orgánem ve prospěch příjemců za první fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu předložených Komisi podle nařízení (EU) č. 514/2014 a výdaje na druhou fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu podle nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

c)

platby provedené odpovědným orgánem ve prospěch příjemců za první fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu předložených Komisi podle nařízení (EU) č. 514/2014 a výdaje na druhou fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu podle nařízení (EU) 2021/1060;

| d) | druhá fáze projektu je v souladu s platnými právními předpisy a je způsobilá pro podporu z fondu podle tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

d)

druhá fáze projektu je v souladu s platnými právními předpisy a je způsobilá pro podporu z fondu podle tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/1060;

| e) | členský stát se zavazuje dokončit projekt, zajistit jeho funkčnost a podat o něm zprávu ve výroční zprávě o výkonnosti předložené do 15. února 2024. |
| --- | --- |

e)

členský stát se zavazuje dokončit projekt, zajistit jeho funkčnost a podat o něm zprávu ve výroční zprávě o výkonnosti předložené do 15. února 2024.

Na druhou fázi projektu podle prvního pododstavce tohoto odstavce se použijí ustanovení tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/1060.

Tento odstavec se vztahuje pouze na projekty, které byly vybrány ve sdíleném řízení podle nařízení (EU) č. 514/2014.

Článek 40

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Štrasburku dne 7. července 2021.

Za Evropský parliament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předseda

A. LOGAR

---

(1)  
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 184.

1

(2)  
  Úř. věst. C 461, 21.12.2018, s. 147.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. března 2019 (Úř. věst. C 23, 21.1.2021, s. 356) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 14. června 2021 (Úř. věst. C 259, 2.7.2021, s. 1). Postoj Evropského parlamentu ze dne 6. července 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ a o zrušení rozhodnutí Rady 2004/904/ES (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí Rady 2007/435/ES ze dne 25. června 2007 o zřízení Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí na období 2007 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ (Úř. věst. L 168, 28.6.2007, s. 18).

5

(6)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 575/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení Evropského návratového fondu na období 2008 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 45).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond, mění rozhodnutí Rady 2008/381/ES a zrušují rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES a č. 575/2007/ES a rozhodnutí Rady 2007/435/ES (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 168).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 439/2010 ze dne 19. května 2010 o zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (Úř. věst. L 132, 29.5.2010, s. 11).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 21).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1058 ze dne 24. června 2021 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 60).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/52/ES ze dne 18. června 2009 o minimálních normách pro sankce a opatření vůči zaměstnavatelům neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 168, 30.6.2009, s. 24).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/36/EU ze dne 5. dubna 2011 o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2002/629/SVV (Úř. věst. L 101, 15.4.2011, s. 1).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 ze dne 13. listopadu 2019 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a o zrušení nařízení (EU) č. 1052/2013 a (EU) 2016/1624 (Úř. věst. L 295, 14.11.2019, s. 1).

14

(15)  Nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 ze dne 7. října 2013 o vytvoření hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu (Úř. věst. L 295, 6.11.2013, s. 27).

15

acquis

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).

16

(17)  Rozhodnutí Rady 2008/381/ES ze dne 14. května 2008 o zřízení Evropské migrační sítě (Úř. věst. L 131, 21.5.2008, s. 7).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

18

(19)  
  Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

21

(22)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

22

(23)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

23

(24)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

24

(25)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

25

(26)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

26

(27)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

27

(28)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

28

(29)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

29

(30)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 ze dne 16. dubna 2014 o obecných ustanoveních týkajících se Azylového, migračního a integračního fondu a nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 112).

30

(31)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

31

(32)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

32

(33)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU ze dne 26. června 2013 o společných řízeních pro přiznávání a odnímání statusu mezinárodní ochrany (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 60).

33

(34)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU ze dne 13. prosince 2011 o normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli požívat mezinárodní ochrany, o jednotném statusu pro uprchlíky nebo osoby, které mají nárok na doplňkovou ochranu, a o obsahu poskytnuté ochrany (Úř. věst. L 337, 20.12.2011, s. 9).

34

(35)  Nařízení Rady (ES) č. 168/2007 ze dne 15. února 2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva (Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1).

35

(36)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 31).

36

(37)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst L 170, 12.5.2021, s. 1).

37

(38)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).

38

(39)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1148 ze dne 7. července 2021, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (viz strana 48 v tomto čísle Úředního věstníku).

39

---

PŘÍLOHA I

KRITÉRIA PRO PŘIDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ NA PROGRAMY ČLENSKÝCH STÁTŮ

1.

| a) | každý členský stát obdrží z fondu na začátku programového období pevně stanovenou částku ve výši 8 000 000 EUR s výjimkou Kypru, Malty a Řecka, z nichž každý obdrží pevně stanovenou částku ve výši 28 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

každý členský stát obdrží z fondu na začátku programového období pevně stanovenou částku ve výši 8 000 000 EUR s výjimkou Kypru, Malty a Řecka, z nichž každý obdrží pevně stanovenou částku ve výši 28 000 000 EUR;

| b) | zbývající rozpočtové zdroje uvedené v článku 13 se rozdělují na základě těchto kritérií:






  — | 35 % na azyl, |
| --- | --- | --- |

b)

zbývající rozpočtové zdroje uvedené v článku 13 se rozdělují na základě těchto kritérií:

—

35 % na azyl,

| — | 30 % na legální migraci a integraci, |
| --- | --- |

—

30 % na legální migraci a integraci,

| — | 35 % na boj proti neoprávněné migraci včetně navracení. |
| --- | --- |

—

35 % na boj proti neoprávněné migraci včetně navracení.

| 2. | V oblasti azylu se zohlední následující kritéria, kterým bude přidělena tato váha:






  a) | 30 % úměrně počtu osob, které spadají do jedné z těchto kategorií:






  — | státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kterým bylo přiznáno právní postavení vymezené Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 1951 o právním postavení uprchlíků ve znění Newyorského protokolu ze dne 31. ledna 1967, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

30 % úměrně počtu osob, které spadají do jedné z těchto kategorií:

—

státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kterým bylo přiznáno právní postavení vymezené Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 1951 o právním postavení uprchlíků ve znění Newyorského protokolu ze dne 31. ledna 1967,

| — | státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kteří požívají některé z forem doplňkové ochrany ve smyslu směrnice 2011/95/EU, |
| --- | --- |

—

státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kteří požívají některé z forem doplňkové ochrany ve smyslu směrnice 2011/95/EU,

| — | státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kteří požívají dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES (1); |
| --- | --- |

—

státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kteří požívají dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES (1);

| b) | 60 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří podali žádost o mezinárodní ochranu; |
| --- | --- |

b)

60 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří podali žádost o mezinárodní ochranu;

| c) | 10 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří jsou přesídlováni či byli přesídleni v členském státě. |
| --- | --- |

c)

10 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří jsou přesídlováni či byli přesídleni v členském státě.

| 3. | V oblasti legální migrace a integrace se zohlední následující kritéria, kterým bude přidělena tato váha:






  a) | 50 % úměrně celkovému počtu oprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí v členském státě; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

50 % úměrně celkovému počtu oprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí v členském státě;

| b) | 50 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří obdrželi první povolení k pobytu; nezahrnují se však tyto kategorie osob:






  — | státní příslušníci třetích zemí, jimž bylo uděleno první povolení k pobytu za účelem práce platné méně než 12 měsíců, |
| --- | --- | --- |

b)

50 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří obdrželi první povolení k pobytu; nezahrnují se však tyto kategorie osob:

—

státní příslušníci třetích zemí, jimž bylo uděleno první povolení k pobytu za účelem práce platné méně než 12 měsíců,

| — | státní příslušníci třetích zemí, kterým je povolen vstup za účelem studia, výměnných pobytů žáků, neplacené odborné přípravy nebo dobrovolné služby v souladu se směrnicí Rady 2004/114/ES (2) nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/801 (3), |
| --- | --- |

—

státní příslušníci třetích zemí, kterým je povolen vstup za účelem studia, výměnných pobytů žáků, neplacené odborné přípravy nebo dobrovolné služby v souladu se směrnicí Rady 2004/114/ES (2) nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/801 (3),

| — | státní příslušníci třetích zemí, kterým je povolen vstup za účelem vědeckého výzkumu v souladu se směrnicí Rady 2005/71/ES (4) nebo směrnicí (EU) 2016/801. |
| --- | --- |

—

státní příslušníci třetích zemí, kterým je povolen vstup za účelem vědeckého výzkumu v souladu se směrnicí Rady 2005/71/ES (4) nebo směrnicí (EU) 2016/801.

| 4. | V oblasti boje proti neoprávněné migraci včetně navracení se zohlední následující kritéria, kterým bude přidělena tato váha:






  a) | 70 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky pro vstup a pobyt na území členského státu a na které se vztahuje rozhodnutí o navrácení podle vnitrostátního práva, tj. správní nebo soudní rozhodnutí či akt uvádějící nebo prohlašující pobyt za neoprávněný a ukládající povinnost návratu; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

70 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky pro vstup a pobyt na území členského státu a na které se vztahuje rozhodnutí o navrácení podle vnitrostátního práva, tj. správní nebo soudní rozhodnutí či akt uvádějící nebo prohlašující pobyt za neoprávněný a ukládající povinnost návratu;

| b) | 30 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří v důsledku správního či soudního rozhodnutí o opuštění území skutečně území členského státu opustili, ať již dobrovolně nebo nuceně. |
| --- | --- |

b)

30 % úměrně počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří v důsledku správního či soudního rozhodnutí o opuštění území skutečně území členského státu opustili, ať již dobrovolně nebo nuceně.

| 5. | Referenční hodnoty pro účely počátečního přídělu vycházejí z ročních statistických údajů předložených Komisí (Eurostatem) za roky 2017, 2018 a 2019 na základě údajů poskytnutých členskými státy přede dnem použitelnosti tohoto nařízení v souladu s právem Unie. Referenční hodnoty pro účely přezkumu v polovině období vycházejí z ročních statistických údajů předložených Komisí (Eurostatem) za roky 2021, 2022 a 2023 na základě údajů poskytnutých členskými státy v souladu s právem Unie. Pokud členské státy dotyčné statistické údaje Komisi (Eurostatu) nesdělí, poskytnou co nejdříve předběžné údaje. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Před přijetím údajů uvedených v odstavci 5 za referenční hodnoty vyhodnotí Komise (Eurostat) kvalitu, srovnatelnost a úplnost těchto statistických informací v souladu s běžnými operačními postupy. Na žádost Komise (Eurostatu) jí členské státy k tomuto účelu poskytnou všechny nezbytné informace. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Údaje se zohlední pouze při aktivaci směrnice 2001/55/ES.

1

(2)  Směrnice Rady 2004/114/ES ze dne 13. prosince 2004 o podmínkách přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem studia, výměnných pobytů žáků, neplacené odborné přípravy nebo dobrovolné služby (Úř. věst. L 375, 23.12.2004, s. 12).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/801 ze dne 11. května 2016 o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem výzkumu, studia, stáže, dobrovolnické služby, programů výměnných pobytů žáků či vzdělávacích projektů a činnosti au-pair (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 21).

3

(4)  Směrnice Rady 2005/71/ES ze dne 12. října 2005 o zvláštním postupu pro přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely vědeckého výzkumu (Úř. věst. L 289, 3.11.2005, s. 15).

4

---

PŘÍLOHA II

PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ

1.

| a) | zajištění jednotného uplatňování acquis Unie a priorit týkajících se společného evropského azylového systému; |
| --- | --- |

a)

zajištění jednotného uplatňování acquis Unie a priorit týkajících se společného evropského azylového systému;

| b) | v případě potřeby podpora kapacity azylových systémů členských států v oblasti infrastruktury a služeb, a to i na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

b)

v případě potřeby podpora kapacity azylových systémů členských států v oblasti infrastruktury a služeb, a to i na místní a regionální úrovni;

| c) | posílení spolupráce a partnerství se třetími zeměmi za účelem řízení migrace, mimo jiné posílením jejich kapacit pro zlepšení ochrany osob, které potřebují mezinárodní ochranu, v rámci úsilí o celosvětovou spolupráci; |
| --- | --- |

c)

posílení spolupráce a partnerství se třetími zeměmi za účelem řízení migrace, mimo jiné posílením jejich kapacit pro zlepšení ochrany osob, které potřebují mezinárodní ochranu, v rámci úsilí o celosvětovou spolupráci;

| d) | poskytování technické a operativní pomoci jednomu nebo několika členským státům, a to i ve spolupráci s EASO. |
| --- | --- |

d)

poskytování technické a operativní pomoci jednomu nebo několika členským státům, a to i ve spolupráci s EASO.

2.

| a) | podpora rozvoje a provádění politik k podpoře legální migrace a provádění acquis Unie v oblasti legální migrace, včetně sloučení rodiny a prosazování pracovních norem; |
| --- | --- |

a)

podpora rozvoje a provádění politik k podpoře legální migrace a provádění acquis Unie v oblasti legální migrace, včetně sloučení rodiny a prosazování pracovních norem;

| b) | podpora opatření k usnadnění legálního vstupu a pobytu v ní; |
| --- | --- |

b)

podpora opatření k usnadnění legálního vstupu a pobytu v ní;

| c) | posílení spolupráce a partnerství se třetími zeměmi za účelem řízení migrace, mimo jiné prostřednictvím legálních cest vstupu do Unie, v rámci úsilí o celosvětovou spolupráci v oblasti migrace; |
| --- | --- |

c)

posílení spolupráce a partnerství se třetími zeměmi za účelem řízení migrace, mimo jiné prostřednictvím legálních cest vstupu do Unie, v rámci úsilí o celosvětovou spolupráci v oblasti migrace;

| d) | podpora integračních opatření zaměřených na sociální a hospodářské začlenění státních příslušníků třetích zemí a ochranných opatření pro zranitelné osoby v souvislosti s integračními opatřeními, usnadňování sloučení rodiny, příprava jejich aktivního zapojení do přijímající společnosti a jejich přijetí touto společností za účasti celostátních a – především – regionálních nebo místních orgánů a organizací občanské společnosti, včetně uprchlických organizací a organizací vedených migranty a sociálních partnerů. |
| --- | --- |

d)

podpora integračních opatření zaměřených na sociální a hospodářské začlenění státních příslušníků třetích zemí a ochranných opatření pro zranitelné osoby v souvislosti s integračními opatřeními, usnadňování sloučení rodiny, příprava jejich aktivního zapojení do přijímající společnosti a jejich přijetí touto společností za účasti celostátních a – především – regionálních nebo místních orgánů a organizací občanské společnosti, včetně uprchlických organizací a organizací vedených migranty a sociálních partnerů.

3.

| a) | zajištění jednotného uplatňování acquis Unie a priorit politiky týkajících se infrastruktury, postupů a služeb; |
| --- | --- |

a)

zajištění jednotného uplatňování acquis Unie a priorit politiky týkajících se infrastruktury, postupů a služeb;

| b) | podpora integrovaného a koordinovaného přístupu k řízení navracení na úrovni Unie a členských států a k rozvoji kapacit pro účinné, důstojné a udržitelné navracení a omezování faktorů motivujících k neoprávněné migraci; |
| --- | --- |

b)

podpora integrovaného a koordinovaného přístupu k řízení navracení na úrovni Unie a členských států a k rozvoji kapacit pro účinné, důstojné a udržitelné navracení a omezování faktorů motivujících k neoprávněné migraci;

| c) | podpora asistovaného dobrovolného návratu, vyhledávání rodinných příslušníků a reintegrace, při respektování zájmu nezletilých osob; |
| --- | --- |

c)

podpora asistovaného dobrovolného návratu, vyhledávání rodinných příslušníků a reintegrace, při respektování zájmu nezletilých osob;

| d) | posílení spolupráce se třetími zeměmi v oblasti zpětného přebírání a udržitelného navracení a posílení jejich kapacit v těchto oblasti. |
| --- | --- |

d)

posílení spolupráce se třetími zeměmi v oblasti zpětného přebírání a udržitelného navracení a posílení jejich kapacit v těchto oblasti.

4.

| a) | posílení solidarity a spolupráce se třetími zeměmi, které jsou zasaženy migračními toky, mimo jiné prostřednictvím přesídlování v Unii a jiných legálních cest k ochraně v Unii; |
| --- | --- |

a)

posílení solidarity a spolupráce se třetími zeměmi, které jsou zasaženy migračními toky, mimo jiné prostřednictvím přesídlování v Unii a jiných legálních cest k ochraně v Unii;

| b) | podpora přemístění žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého. |
| --- | --- |

b)

podpora přemístění žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého.

---

PŘÍLOHA III

ROZSAH PODPORY

1.

| a) | vypracování a rozvoj celostátních, regionálních a místních strategií v oblasti azylu, legální migrace, integrace, navracení a neoprávněná migrace v souladu s příslušným acquis Unie; |
| --- | --- |

a)

vypracování a rozvoj celostátních, regionálních a místních strategií v oblasti azylu, legální migrace, integrace, navracení a neoprávněná migrace v souladu s příslušným acquis Unie;

| b) | vytváření administrativních struktur, nástrojů a systémů, včetně systémů IKT, a odbornou přípravu pracovníků, včetně pracovníků místních orgánů a dalších příslušných zúčastněných stran, případně ve spolupráci s příslušnými decentralizovanými agenturami; |
| --- | --- |

b)

vytváření administrativních struktur, nástrojů a systémů, včetně systémů IKT, a odbornou přípravu pracovníků, včetně pracovníků místních orgánů a dalších příslušných zúčastněných stran, případně ve spolupráci s příslušnými decentralizovanými agenturami;

| c) | zřizování kontaktních míst na celostátní, regionální a místní úrovni, která budou potenciálním příjemcům a způsobilým subjektům poskytovat nestranné pokyny, praktické informace a pomoc ohledně všech aspektů tohoto fondu; |
| --- | --- |

c)

zřizování kontaktních míst na celostátní, regionální a místní úrovni, která budou potenciálním příjemcům a způsobilým subjektům poskytovat nestranné pokyny, praktické informace a pomoc ohledně všech aspektů tohoto fondu;

| d) | rozvoj, monitorování a hodnocení politik a postupů včetně shromažďování, výměny a analýzy informací a údajů, zahrnující také šíření kvalitativních a kvantitativních údajů a statistik o migraci a mezinárodní ochraně a vývoj a používání společných statistických nástrojů, metod a ukazatelů pro měření pokroku a hodnocení vývoje politik; |
| --- | --- |

d)

rozvoj, monitorování a hodnocení politik a postupů včetně shromažďování, výměny a analýzy informací a údajů, zahrnující také šíření kvalitativních a kvantitativních údajů a statistik o migraci a mezinárodní ochraně a vývoj a používání společných statistických nástrojů, metod a ukazatelů pro měření pokroku a hodnocení vývoje politik;

| e) | výměnu informací, osvědčených postupů a strategií, vzájemné učení, studie a výzkum, rozvoj a provádění společných akcí a operací a zakládání nadnárodních sítí spolupráce; |
| --- | --- |

e)

výměnu informací, osvědčených postupů a strategií, vzájemné učení, studie a výzkum, rozvoj a provádění společných akcí a operací a zakládání nadnárodních sítí spolupráce;

| f) | asistenční a podpůrné služby poskytované genderově citlivým způsobem a v souladu se statusem a potřebami dotčené osoby, zejména u zranitelných osob; |
| --- | --- |

f)

asistenční a podpůrné služby poskytované genderově citlivým způsobem a v souladu se statusem a potřebami dotčené osoby, zejména u zranitelných osob;

| g) | akce zaměřené na účinnou ochranu migrujících dětí, včetně provádění posouzení nejlepších zájmů dítěte, posílení systémů poručenství, jakož i vypracování, monitorování a hodnocení politik a postupů v oblasti ochrany dětí; |
| --- | --- |

g)

akce zaměřené na účinnou ochranu migrujících dětí, včetně provádění posouzení nejlepších zájmů dítěte, posílení systémů poručenství, jakož i vypracování, monitorování a hodnocení politik a postupů v oblasti ochrany dětí;

| h) | akce zaměřené na zvýšení povědomí mezi zúčastněnými stranami a širokou veřejností o politikách v oblasti azylu, integrace, legální migrace a navracení se specifickým zaměřením na zranitelné osoby, včetně nezletilých. |
| --- | --- |

h)

akce zaměřené na zvýšení povědomí mezi zúčastněnými stranami a širokou veřejností o politikách v oblasti azylu, integrace, legální migrace a navracení se specifickým zaměřením na zranitelné osoby, včetně nezletilých.

2.

| a) | poskytování materiální pomoci včetně pomoci na hranicích; |
| --- | --- |

a)

poskytování materiální pomoci včetně pomoci na hranicích;

| b) | provádění azylových řízení v souladu s acquis v oblasti azylu, včetně poskytování podpůrných služeb, jako jsou překlady a tlumočení, právní pomoc, vyhledávání rodinných příslušníků a další služby, jež jsou v souladu se statusem dotčené osoby; |
| --- | --- |

b)

provádění azylových řízení v souladu s acquis v oblasti azylu, včetně poskytování podpůrných služeb, jako jsou překlady a tlumočení, právní pomoc, vyhledávání rodinných příslušníků a další služby, jež jsou v souladu se statusem dotčené osoby;

| c) | identifikaci žadatelů se zvláštními potřebami v procesní oblasti nebo v oblasti přijímání, včetně včasné identifikace obětí obchodování s lidmi, za účelem jejich předání specializovaným službám, jako jsou psychosociální a rehabilitační služby; |
| --- | --- |

c)

identifikaci žadatelů se zvláštními potřebami v procesní oblasti nebo v oblasti přijímání, včetně včasné identifikace obětí obchodování s lidmi, za účelem jejich předání specializovaným službám, jako jsou psychosociální a rehabilitační služby;

| d) | poskytování specializovaných služeb, například kvalifikovaných psychosociálních a rehabilitačních služeb, žadatelům se zvláštními potřebami v procesní oblasti nebo v oblasti přijímání; |
| --- | --- |

d)

poskytování specializovaných služeb, například kvalifikovaných psychosociálních a rehabilitačních služeb, žadatelům se zvláštními potřebami v procesní oblasti nebo v oblasti přijímání;

| e) | zřizování nebo zlepšování ubytovacích zařízení pro účely přijetí, jako je ubytování v malých zařízeních zaměřených na řešení potřeb rodin s nezletilými osobami, včetně zařízení poskytnutých místními a regionálními orgány a včetně možného společného využívání těchto zařízení více členskými státy; |
| --- | --- |

e)

zřizování nebo zlepšování ubytovacích zařízení pro účely přijetí, jako je ubytování v malých zařízeních zaměřených na řešení potřeb rodin s nezletilými osobami, včetně zařízení poskytnutých místními a regionálními orgány a včetně možného společného využívání těchto zařízení více členskými státy;

| f) | posilování kapacity členských států shromažďovat a analyzovat informace o zemi původu a sdílet je se svými příslušnými orgány; |
| --- | --- |

f)

posilování kapacity členských států shromažďovat a analyzovat informace o zemi původu a sdílet je se svými příslušnými orgány;

| g) | akce související s programy Unie pro přesídlování nebo s vnitrostátními programy pro přesídlování a přijímání z humanitárních důvodů, včetně realizace postupů pro jejich provádění; |
| --- | --- |

g)

akce související s programy Unie pro přesídlování nebo s vnitrostátními programy pro přesídlování a přijímání z humanitárních důvodů, včetně realizace postupů pro jejich provádění;

| h) | posilování schopnosti třetích zemí lépe chránit osoby, které potřebují ochranu, mimo jiné podporou rozvoje systémů ochrany migrujících dětí; |
| --- | --- |

h)

posilování schopnosti třetích zemí lépe chránit osoby, které potřebují ochranu, mimo jiné podporou rozvoje systémů ochrany migrujících dětí;

| i) | zavádění, rozvoj a vylepšování účinných alternativ k zajištění, zejména pokud jde o nezletilé osoby bez doprovodu a o rodiny, a ve vhodných případech včetně jiné než ústavní péče začleněné do vnitrostátních systémů ochrany dětí. |
| --- | --- |

i)

zavádění, rozvoj a vylepšování účinných alternativ k zajištění, zejména pokud jde o nezletilé osoby bez doprovodu a o rodiny, a ve vhodných případech včetně jiné než ústavní péče začleněné do vnitrostátních systémů ochrany dětí.

3.

| a) | informační balíčky a kampaně zaměřené na zvyšování povědomí o způsobech legální migrace do Unie, mimo jiné o acquis Unie v oblasti legální migrace; |
| --- | --- |

a)

informační balíčky a kampaně zaměřené na zvyšování povědomí o způsobech legální migrace do Unie, mimo jiné o acquis Unie v oblasti legální migrace;

| b) | rozvoj programů mobility do Unie, jako jsou například programy cirkulační či dočasné migrace, včetně odborné přípravy zaměřené na zvýšení zaměstnatelnosti; |
| --- | --- |

b)

rozvoj programů mobility do Unie, jako jsou například programy cirkulační či dočasné migrace, včetně odborné přípravy zaměřené na zvýšení zaměstnatelnosti;

| c) | spolupráci mezi třetími zeměmi a pracovními agenturami, úřady práce a imigračními úřady členských států; |
| --- | --- |

c)

spolupráci mezi třetími zeměmi a pracovními agenturami, úřady práce a imigračními úřady členských států;

| d) | posuzování a uznávání dovedností a kvalifikací včetně odborné praxe získaných ve třetí zemi, jakož i jejich transparentnosti a slučitelnosti s dovednostmi a kvalifikacemi v daném členském státě; |
| --- | --- |

d)

posuzování a uznávání dovedností a kvalifikací včetně odborné praxe získaných ve třetí zemi, jakož i jejich transparentnosti a slučitelnosti s dovednostmi a kvalifikacemi v daném členském státě;

| e) | pomoc v souvislosti s žádostmi o sloučení rodiny s cílem zajistit harmonizované provádění směrnice Rady 2003/86/ES (1); |
| --- | --- |

e)

pomoc v souvislosti s žádostmi o sloučení rodiny s cílem zajistit harmonizované provádění směrnice Rady 2003/86/ES (1);

| f) | pomoc – včetně právní pomoci a právního zastoupení – v souvislosti se změnou statusu státních příslušníků třetích zemí, kteří již legálně pobývají v některém z členských států, zejména pokud jde o získání statusu oprávněného pobytu stanoveného na úrovni Unie; |
| --- | --- |

f)

pomoc – včetně právní pomoci a právního zastoupení – v souvislosti se změnou statusu státních příslušníků třetích zemí, kteří již legálně pobývají v některém z členských států, zejména pokud jde o získání statusu oprávněného pobytu stanoveného na úrovni Unie;

| g) | pomoc státním příslušníkům třetích zemí, kteří chtějí uplatňovat svá práva, zejména v souvislosti s mobilitou, v rámci unijních nástrojů týkajících se legální migrace; |
| --- | --- |

g)

pomoc státním příslušníkům třetích zemí, kteří chtějí uplatňovat svá práva, zejména v souvislosti s mobilitou, v rámci unijních nástrojů týkajících se legální migrace;

| h) | integrační opatření, jako je podpora přizpůsobená na míru potřebám státních příslušníků třetích zemí a integrační programy zaměřené na poradenství, vzdělávání, jazykovou výuku a další vzdělávání, například kurzy zaměřené na občanskou orientaci, a profesní poradenství; |
| --- | --- |

h)

integrační opatření, jako je podpora přizpůsobená na míru potřebám státních příslušníků třetích zemí a integrační programy zaměřené na poradenství, vzdělávání, jazykovou výuku a další vzdělávání, například kurzy zaměřené na občanskou orientaci, a profesní poradenství;

| i) | akce podporující rovnost v přístupu státních příslušníků třetích zemí k veřejným a soukromým službám a jejich poskytování, včetně přístupu ke vzdělávání, zdravotní péči a psychosociální podpoře a přizpůsobení těchto služeb potřebám cílové skupiny; |
| --- | --- |

i)

akce podporující rovnost v přístupu státních příslušníků třetích zemí k veřejným a soukromým službám a jejich poskytování, včetně přístupu ke vzdělávání, zdravotní péči a psychosociální podpoře a přizpůsobení těchto služeb potřebám cílové skupiny;

| j) | integrovanou spolupráci mezi vládními a nevládními subjekty, a to i prostřednictvím koordinovaných středisek poskytujících podporu při integraci, jako jsou jednotná kontaktní místa; |
| --- | --- |

j)

integrovanou spolupráci mezi vládními a nevládními subjekty, a to i prostřednictvím koordinovaných středisek poskytujících podporu při integraci, jako jsou jednotná kontaktní místa;

| k) | akce umožňující a podporující uvedení státních příslušníků třetích zemí do přijímající společnosti a jejich aktivní zapojení do ní a akce podporující přijetí ze strany přijímající společnosti; |
| --- | --- |

k)

akce umožňující a podporující uvedení státních příslušníků třetích zemí do přijímající společnosti a jejich aktivní zapojení do ní a akce podporující přijetí ze strany přijímající společnosti;

| l) | podporu výměn a dialogu mezi státními příslušníky třetích zemí, přijímající společností a orgány veřejné správy, a to i prostřednictvím konzultací se státními příslušníky třetích zemí a mezikulturního a mezináboženského dialogu; |
| --- | --- |

l)

podporu výměn a dialogu mezi státními příslušníky třetích zemí, přijímající společností a orgány veřejné správy, a to i prostřednictvím konzultací se státními příslušníky třetích zemí a mezikulturního a mezináboženského dialogu;

| m) | budování kapacity integrovaných služeb poskytovaných místními orgány a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

m)

budování kapacity integrovaných služeb poskytovaných místními orgány a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami.

4.

| a) | zřizování nebo zlepšování otevřené infrastruktury pro účely přijetí nebo zajištění včetně možného společného využívání těchto zařízení více členskými státy; |
| --- | --- |

a)

zřizování nebo zlepšování otevřené infrastruktury pro účely přijetí nebo zajištění včetně možného společného využívání těchto zařízení více členskými státy;

| b) | zavádění, rozvoj, provádění a vylepšování účinných alternativních opatření k zajištění, včetně komunitní správy případů, zejména pokud jde o nezletilé osoby bez doprovodu a o rodiny; |
| --- | --- |

b)

zavádění, rozvoj, provádění a vylepšování účinných alternativních opatření k zajištění, včetně komunitní správy případů, zejména pokud jde o nezletilé osoby bez doprovodu a o rodiny;

| c) | zavádění a posilování nezávislých a účinných systémů pro sledování nuceného navracení podle čl. 8 odst. 6 směrnice 2008/115/ES; |
| --- | --- |

c)

zavádění a posilování nezávislých a účinných systémů pro sledování nuceného navracení podle čl. 8 odst. 6 směrnice 2008/115/ES;

| d) | boj proti faktorům motivujícím k neoprávněné migraci včetně zaměstnávání neoprávněných migrantů, a to formou účinných a odpovídajících kontrol založených na posouzení rizik, odborné přípravy pracovníků, vytváření a zavádění mechanismů, pomocí nichž mohou neoprávnění migranti požadovat doplatky a podávat stížnosti na své zaměstnavatele, či informačních a osvětových kampaní, jejichž cílem je informovat zaměstnavatele a neoprávněné migranty o jejich právech a povinnostech podle směrnice 2009/52/ES; |
| --- | --- |

d)

boj proti faktorům motivujícím k neoprávněné migraci včetně zaměstnávání neoprávněných migrantů, a to formou účinných a odpovídajících kontrol založených na posouzení rizik, odborné přípravy pracovníků, vytváření a zavádění mechanismů, pomocí nichž mohou neoprávnění migranti požadovat doplatky a podávat stížnosti na své zaměstnavatele, či informačních a osvětových kampaní, jejichž cílem je informovat zaměstnavatele a neoprávněné migranty o jejich právech a povinnostech podle směrnice 2009/52/ES;

| e) | přípravu navracení včetně opatření vedoucích k vydání rozhodnutí o navrácení, identifikace státních příslušníků třetích zemí, vydávání cestovních dokladů a vyhledávání rodinných příslušníků; |
| --- | --- |

e)

přípravu navracení včetně opatření vedoucích k vydání rozhodnutí o navrácení, identifikace státních příslušníků třetích zemí, vydávání cestovních dokladů a vyhledávání rodinných příslušníků;

| f) | spolupráci s konzulárními a imigračními úřady nebo jinými příslušnými orgány a úřady třetích zemí za účelem získání cestovních dokladů, usnadnění navracení a zajištění zpětného převzetí, mimo jiné prostřednictvím vysílání styčných důstojníků ze třetích zemí; |
| --- | --- |

f)

spolupráci s konzulárními a imigračními úřady nebo jinými příslušnými orgány a úřady třetích zemí za účelem získání cestovních dokladů, usnadnění navracení a zajištění zpětného převzetí, mimo jiné prostřednictvím vysílání styčných důstojníků ze třetích zemí;

| g) | pomoc při navracení, zejména asistovaný dobrovolný návrat a informace o programech asistovaného dobrovolného návratu, a to i poskytováním specifického poradenství pro děti v řízeních o navrácení; |
| --- | --- |

g)

pomoc při navracení, zejména asistovaný dobrovolný návrat a informace o programech asistovaného dobrovolného návratu, a to i poskytováním specifického poradenství pro děti v řízeních o navrácení;

| h) | operace vyhoštění, včetně souvisejících opatření, v souladu se standardy stanovenými právními předpisy Unie, s výjimkou podpory pro donucovací vybavení; |
| --- | --- |

h)

operace vyhoštění, včetně souvisejících opatření, v souladu se standardy stanovenými právními předpisy Unie, s výjimkou podpory pro donucovací vybavení;

| i) | opatření na podporu udržitelného navracení a reintegrace navracených osob, včetně peněžních pobídek, odborné přípravy, pomoci při hledání zaměstnání a ucházení se o ně a podpory zahájení výdělečné činnosti; |
| --- | --- |

i)

opatření na podporu udržitelného navracení a reintegrace navracených osob, včetně peněžních pobídek, odborné přípravy, pomoci při hledání zaměstnání a ucházení se o ně a podpory zahájení výdělečné činnosti;

| j) | zařízení a podpůrné služby ve třetích zemích k zjištění vhodného dočasného ubytování a přijetí po příjezdu a případně urychlený přechod ke komunitnímu ubytování; |
| --- | --- |

j)

zařízení a podpůrné služby ve třetích zemích k zjištění vhodného dočasného ubytování a přijetí po příjezdu a případně urychlený přechod ke komunitnímu ubytování;

| k) | spolupráci se třetími zeměmi v oblasti boje proti neoprávněné migraci a v oblasti účinného navracení a zpětného přebírání; |
| --- | --- |

k)

spolupráci se třetími zeměmi v oblasti boje proti neoprávněné migraci a v oblasti účinného navracení a zpětného přebírání;

| l) | opatření zaměřená na zvyšování povědomí o vhodných legálních způsobech migrace a rizicích nedovoleného přistěhovalectví; |
| --- | --- |

l)

opatření zaměřená na zvyšování povědomí o vhodných legálních způsobech migrace a rizicích nedovoleného přistěhovalectví;

| m) | pomoc a akce ve třetích zemích, které pomáhají zlepšit účinnou spolupráci mezi třetími zeměmi a Unií a jejími členskými státy v oblasti navracení a zpětného přebírání a podpořit opětovné začlenění do společnosti původu. |
| --- | --- |

m)

pomoc a akce ve třetích zemích, které pomáhají zlepšit účinnou spolupráci mezi třetími zeměmi a Unií a jejími členskými státy v oblasti navracení a zpětného přebírání a podpořit opětovné začlenění do společnosti původu.

5.

| a) | dobrovolného přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého; |
| --- | --- |

a)

dobrovolného přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého;

| b) | operativní podporu ve formě vyslaných zaměstnanců nebo finanční pomoci poskytnuté členským státem jinému členskému státu, který čelí výzvám v oblasti migrace, včetně podpory poskytované Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu; |
| --- | --- |

b)

operativní podporu ve formě vyslaných zaměstnanců nebo finanční pomoci poskytnuté členským státem jinému členskému státu, který čelí výzvám v oblasti migrace, včetně podpory poskytované Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu;

| c) | dobrovolné provádění národních programů pro přesídlování nebo přijímání osob z humanitárních důvodů; |
| --- | --- |

c)

dobrovolné provádění národních programů pro přesídlování nebo přijímání osob z humanitárních důvodů;

| d) | podporu poskytovanou členským státem jinému členskému státu, který čelí výzvám v oblasti migrace, z hlediska vybudování nebo zlepšení infrastruktury pro přijetí. |
| --- | --- |

d)

podporu poskytovanou členským státem jinému členskému státu, který čelí výzvám v oblasti migrace, z hlediska vybudování nebo zlepšení infrastruktury pro přijetí.

---

(1)  Směrnice Rady 2003/86/ES ze dne 22. září 2003 o právu na sloučení rodiny (Úř. věst. L 251, 3.10.2003, s. 12).

1

---

PŘÍLOHA IV

AKCE ZPŮSOBILÉ K VYŠŠÍ MÍŘE SPOLUFINANCOVÁNÍ V SOULADU S ČL. 15 ODST. 3 A ČL. 16 ODST. 9

| — | Integrační opatření prováděná místními a regionálními orgány a organizacemi občanské společnosti, včetně uprchlických organizací a organizací vedených migranty |
| --- | --- |

—

Integrační opatření prováděná místními a regionálními orgány a organizacemi občanské společnosti, včetně uprchlických organizací a organizací vedených migranty

| — | Akce zaměřené na rozvoj a provádění účinných alternativ k zajištění osob |
| --- | --- |

—

Akce zaměřené na rozvoj a provádění účinných alternativ k zajištění osob

| — | Programy asistovaného dobrovolného návratu a reintegrace a související činnosti |
| --- | --- |

—

Programy asistovaného dobrovolného návratu a reintegrace a související činnosti

| — | Opatření zaměřená na zranitelné osoby a žadatele o mezinárodní ochranu se zvláštními potřebami v oblasti přijímání nebo procesními potřebami, včetně opatření, jež zajistí účinnou ochranu nezletilých osob, zejména nezletilých osob bez doprovodu, mimo jiné prostřednictvím alternativních systémů jiné než ústavní péče |
| --- | --- |

—

Opatření zaměřená na zranitelné osoby a žadatele o mezinárodní ochranu se zvláštními potřebami v oblasti přijímání nebo procesními potřebami, včetně opatření, jež zajistí účinnou ochranu nezletilých osob, zejména nezletilých osob bez doprovodu, mimo jiné prostřednictvím alternativních systémů jiné než ústavní péče

---

PŘÍLOHA V

HLAVNÍ UKAZATELE VÝKONNOSTI UVEDENÉ V ČL. 33 ODST. 1

Všechny ukazatele týkající se osob se vykazují v členění podle věkové skupiny (< 18 let, 18–60 let, > 60 let) a podle pohlaví

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a)

| 1. | Počet účastníků, kteří považují odbornou přípravu za užitečnou pro svou práci |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a schopnosti získané během ní |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet osob, u nichž bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření, se samostatným uvedením:






  3.1. | u kolika nezletilých osob bez doprovodu bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

u kolika nezletilých osob bez doprovodu bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření;

| 3.2. | u kolika rodin bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření |
| --- | --- |

3.2.

u kolika rodin bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b)

| 1. | Počet účastníků jazykových kurzů, kteří si po jejich absolvování zlepšili úroveň znalosti jazyka hostitelské země nejméně o jednu úroveň podle společného evropského referenčního rámce pro jazyky nebo rovnocenného vnitrostátního rámce |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet účastníků, kteří uvedli, že danou aktivitu vnímají jako užitečnou pro své začlenění |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet účastníků, kteří požádali o uznání nebo posouzení své kvalifikace nebo dovedností získaných v třetí zemi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet účastníků, kteří požádali o právní postavení dlouhodobě pobývajícího rezidenta |
| --- | --- |

4.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. c)

| 1. | Počet osob navrácených formou dobrovolného návratu |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet osob navrácených formou vyhoštění |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet navracených osob, u nichž bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření |
| --- | --- |

3.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. d)

| 1. | Počet žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany přemístěných z jednoho členského státu do druhého |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet přesídlených osob |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet osob přijatých v rámci programů přijímání osob z humanitárních důvodů |
| --- | --- |

3.

---

PŘÍLOHA VI

TYPY INTERVENCE

TABULKA 1: KÓDY PRO DIMENZI „OBLAST INTERVENCE“

| I. | Společný evropský azylový systém |
| --- | --- |

I.

Společný evropský azylový systém

001

Podmínky přijímání

002

Azylová řízení

003

Provádění acquis Unie

004

Migrující děti

005

Osoby se zvláštními potřebami v oblasti přijímání a procesními potřebami

006

Programy Unie pro přesídlování nebo s vnitrostátními programy pro přesídlování a přijímání z humanitárních důvodů (bod 2 písm. g) přílohy III)

007

Provozní podpora

| II. | Legální migrace a integrace |
| --- | --- |

II.

Legální migrace a integrace

001

Rozvoj integračních strategií

002

Oběti obchodování s lidmi

003

Integrační opatření – informace a orientace, jednotná kontaktní místa

004

Integrační opatření – jazyková výuka

005

Integrační opatření – občanská orientace a jiné vzdělávání

006

Integrační opatření – uvedení a zapojení do hostitelské společnosti a výměny s ní

007

Integrační opatření – základní potřeby

008

Opatření před odjezdem

009

Programy mobility

010

Získání statusu oprávněného pobytu

011

Zranitelné osoby, včetně nezletilých osob bez doprovodu

012

Provozní podpora

| III. | Navracení |
| --- | --- |

III.

Navracení

001

Alternativy k zajištění osob

002

Podmínky přijímání či zajištění

003

Řízení o navrácení

004

Asistovaný dobrovolný návrat

005

Pomoc pro účely reintegrace

006

Operace vyhoštění/navrácení

007

Systém pro sledování nuceného navracení

008

Zranitelné osoby včetně nezletilých osob bez doprovodu

009

Opatření zaměřená na faktory motivující k neoprávněné migraci

010

Provozní podpora

| IV. | Solidarita a spravedlivé rozdělení odpovědnosti |
| --- | --- |

IV.

Solidarita a spravedlivé rozdělení odpovědnosti

001

Přemístění do jiného členského státu („relokace“)

002

Podpora poskytovaná členským státem jinému členskému státu, včetně podpory poskytované EASO

003

Přesídlování (článek 19)

004

Přijímání osob z humanitárních důvodů (článek 19)

005

Podpora poskytovaná jinému členskému z hlediska infrastruktury pro přijetí

006

Provozní podpora

| V. | Technická pomoc |
| --- | --- |

V.

Technická pomoc

001

Informační a komunikační činnosti

002

Příprava, provádění, monitorování a kontrola

003

Hodnocení a studie, sběr údajů

004

Budování kapacit

TABULKA 2: KÓDY PRO DIMENZI „TYP AKCE“

| 001 | Rozvoj vnitrostátních strategií |
| --- | --- |
| 002 | Budování kapacit |
| 003 | Vzdělávání a odborná příprava státních příslušníků třetích zemí |
| 004 | Rozvoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů |
| 005 | Výměna informací a osvědčených postupů |
| 006 | Společné akce a operace mezi členskými státy |
| 007 | Kampaně a informace |
| 008 | Výměna a vysílání odborníků |
| 009 | Studie, pilotní projekty, posouzení rizik |
| 010 | Přípravné, monitorovací, administrativní a technické činnosti |
| 011 | Poskytování asistenčních a podpůrných služeb státním příslušníkům třetích zemí |
| 012 | Infrastruktura |
| 013 | Vybavení |

001

Rozvoj vnitrostátních strategií

002

Budování kapacit

003

Vzdělávání a odborná příprava státních příslušníků třetích zemí

004

Rozvoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů

005

Výměna informací a osvědčených postupů

006

Společné akce a operace mezi členskými státy

007

Kampaně a informace

008

Výměna a vysílání odborníků

009

Studie, pilotní projekty, posouzení rizik

010

Přípravné, monitorovací, administrativní a technické činnosti

011

Poskytování asistenčních a podpůrných služeb státním příslušníkům třetích zemí

012

Infrastruktura

013

Vybavení

TABULKA 3: KÓDY PRO DIMENZI „PROVÁDĚNÍ“

| 001 | Akce podle čl. 15 odst. 1 |
| --- | --- |
| 002 | Specifické akce |
| 003 | Akce uvedené v příloze IV |
| 004 | Provozní podpora |
| 005 | Mimořádná pomoc |

001

Akce podle čl. 15 odst. 1

002

Specifické akce

003

Akce uvedené v příloze IV

004

Provozní podpora

005

Mimořádná pomoc

TABULKA 4: KÓDY PRO DIMENZI „ZVLÁŠTNÍ TÉMATA“

| 001 | Spolupráce se třetími zeměmi |
| --- | --- |
| 002 | Akce ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim |
| 003 | Ostatní |

001

Spolupráce se třetími zeměmi

002

Akce ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim

003

Ostatní

---

PŘÍLOHA VII

VÝDAJE ZPŮSOBILÉ K PROVOZNÍ PODPOŘE

V rámci všech specifických cílů stanovených v čl. 3 odst. 2 se provozní podpora vztahuje na:

| — | náklady na pracovníky, |
| --- | --- |

—

náklady na pracovníky,

| — | náklady na služby, jako je například údržba či výměna vybavení nebo systémů IKT, |
| --- | --- |

—

náklady na služby, jako je například údržba či výměna vybavení nebo systémů IKT,

| — | náklady na služby, jako je například údržba a oprava infrastruktury. |
| --- | --- |

—

náklady na služby, jako je například údržba a oprava infrastruktury.

---

PŘÍLOHA VIII

UKAZATELE VÝSTUPŮ A VÝSLEDKŮ UVEDENÉ V ČL. 33 ODST. 3

Všechny ukazatele týkající se osob se vykazují v členění podle věkové skupiny (< 18 let, 18–60 let, > 60 let) a podle pohlaví

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a)

Ukazatele výstupů

| 1. | Počet účastníků, jimž byla poskytnuta podpora, se samostatným uvedením:






  1.1. | kolika účastníkům byla poskytnuta právní pomoc; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

kolika účastníkům byla poskytnuta právní pomoc;

| 1.2. | kolik účastníků využilo jiné typy podpory, než je právní pomoc, včetně informací a pomoci po celou dobu azylového řízení (1); |
| --- | --- |

1.2.

kolik účastníků využilo jiné typy podpory, než je právní pomoc, včetně informací a pomoci po celou dobu azylového řízení (1);

| 1.3. | kolika účastníkům z řad zranitelných osob byla poskytnuta pomoc |
| --- | --- |

1.3.

kolika účastníkům z řad zranitelných osob byla poskytnuta pomoc

| 2. | Počet účastníků odborné přípravy |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet nově vytvořených míst v zařízeních pro přijetí v souladu s acquis Unie, se samostatným uvedením:






  3.1. | počtu nově vytvořených míst pro nezletilé osoby bez doprovodu |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

počtu nově vytvořených míst pro nezletilé osoby bez doprovodu

| 4. | Počet zrenovovaných nebo nově vybavených míst v zařízeních pro přijetí v souladu s acquis Unie, se samostatným uvedením:






  4.1. | počtu zrenovovaných nebo nově vybavených míst pro nezletilé osoby bez doprovodu |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

počtu zrenovovaných nebo nově vybavených míst pro nezletilé osoby bez doprovodu

Ukazatele výsledků

| 5. | Počet účastníků, kteří považují odbornou přípravu za užitečnou pro svou práci |
| --- | --- |

5.

| 6. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a schopnosti získané během ní |
| --- | --- |

6.

| 7. | Počet osob, u nichž bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření, se samostatným uvedením:






  7.1. | u kolika nezletilých osob bez doprovodu bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření; |
| --- | --- | --- |

7.

7.1.

u kolika nezletilých osob bez doprovodu bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření;

| 7.2. | u kolika rodin bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření |
| --- | --- |

7.2.

u kolika rodin bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b)

Ukazatele výstupů

| 1. | Počet účastníků zapojených do opatření před odjezdem |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet místních a regionálních orgánů, kterým byla poskytnuta podpora na provádění integračních opatření |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet účastníků, jimž byla poskytnuta podpora, se samostatným uvedením:






  3.1. | počtu účastníků jazykového kurzu; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

počtu účastníků jazykového kurzu;

| 3.2. | počtu účastníků kurzu občanské orientace; |
| --- | --- |

3.2.

počtu účastníků kurzu občanské orientace;

| 3.3. | počtu účastníků, jimž bylo poskytnuto osobní profesní poradenství |
| --- | --- |

3.3.

počtu účastníků, jimž bylo poskytnuto osobní profesní poradenství

| 4. | Počet informačních balíčků a kampaní na zvýšení povědomí o způsobech legální migrace do Unie |
| --- | --- |

4.

| 5. | Počet účastníků, kterým byly poskytnuty informace nebo pomoc v souvislosti se žádostí o sloučení rodiny |
| --- | --- |

5.

| 6. | Počet účastníků využívajících programy mobility |
| --- | --- |

6.

| 7. | Počet integračních projektů, u nichž jsou příjemcem místní a regionální orgány |
| --- | --- |

7.

Ukazatele výsledků

| 8. | Počet účastníků jazykových kurzů, kteří si po jejich absolvování zlepšili úroveň znalosti jazyka hostitelské země nejméně o jednu úroveň podle společného evropského referenčního rámce pro jazyky nebo rovnocenného vnitrostátního rámce |
| --- | --- |

8.

| 9. | Počet účastníků, kteří uvedli, že danou aktivitu vnímají jako užitečnou pro svou integraci |
| --- | --- |

9.

| 10. | Počet účastníků, kteří požádali o uznání/posouzení své kvalifikace nebo dovedností získaných v třetí zemi |
| --- | --- |

10.

| 11. | Počet účastníků, kteří požádali o právní postavení dlouhodobě pobývajícího rezidenta |
| --- | --- |

11.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. c)

Ukazatele výstupů

| 1. | Počet účastníků odborné přípravy |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet zakoupených kusů vybavení, včetně počtu zakoupených nebo aktualizovaných systémů IKT |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet navracených osob, kterým byla poskytnuta pomoc při reintegraci |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet vytvořených míst v zajišťovacích zařízeních |
| --- | --- |

4.

| 5. | Počet nově vybavených nebo zrenovovaných míst v zajišťovacích zařízeních |
| --- | --- |

5.

Ukazatele výsledků

| 6. | Počet osob navrácených formou dobrovolného návratu |
| --- | --- |

6.

| 7. | Počet osob navrácených formou vyhoštění |
| --- | --- |

7.

| 8. | Počet navracených osob, u nichž bylo namísto zajištění uplatněno alternativní opatření |
| --- | --- |

8.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. d)

Ukazatele výstupů

| 1. | Počet vyškolených pracovníků |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet účastníků, kterým byla poskytnuta podpora před odjezdem |
| --- | --- |

2.

Ukazatele výsledků

| 3. | Počet žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany přemístěných z jednoho členského státu do druhého |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet přesídlených osob |
| --- | --- |

4.

| 5. | Počet osob přijatých v rámci programů přijímání osob z humanitárních důvodů |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Pro účely podávání zpráv tento ukazatel generuje systém automaticky tak, že od počtu účastníků, jimž byla poskytnuta podpora, odečte počet účastníků, jimž byla poskytnuta právní pomoc. Údaje pro tento ukazatel generuje pro účely podávání zpráv systém SFC2021. Členské státy nemusejí údaje pro tento ukazatel vykazovat, ani nemusí stanovovat milníky či cíle.

---

| 15.7.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 251/48

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/1148

ze dne 7. července 2021,

kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 a čl. 79 odst. 2 písm. d) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cíle Unie, jímž je zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva podle čl. 67 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by mělo být dosaženo mimo jiné společnými opatřeními pro překračování vnitřních hranic osobami a pro ochranu vnějších hranic a společnou vízovou politiku, přičemž je třeba zachovat správnou rovnováhu mezi volným pohybem osob na jedné straně a bezpečností na straně druhé. |
| --- | --- |

(1)

Cíle Unie, jímž je zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva podle čl. 67 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by mělo být dosaženo mimo jiné společnými opatřeními pro překračování vnitřních hranic osobami a pro ochranu vnějších hranic a společnou vízovou politiku, přičemž je třeba zachovat správnou rovnováhu mezi volným pohybem osob na jedné straně a bezpečností na straně druhé.

| (2) | Podle článku 80 Smlouvy o fungování EU se politiky Unie týkající se kontrol na hranicích, azylu a přistěhovalectví a jejich provádění mají řídit zásadou solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti mezi členskými státy, a to i na finanční úrovni. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 80 Smlouvy o fungování EU se politiky Unie týkající se kontrol na hranicích, azylu a přistěhovalectví a jejich provádění mají řídit zásadou solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti mezi členskými státy, a to i na finanční úrovni.

| (3) | V Římském prohlášení podepsaném dne 25. března 2017 vrcholní představitelé 27 členských států potvrdili své odhodlání zajistit bezpečnou a chráněnou Evropu a vybudovat Unii, v níž se všichni občané cítí bezpečně a mohou se volně pohybovat, kde jsou bezpečné vnější hranice a kde existuje účinná, odpovědná a udržitelná migrační politika, která respektuje mezinárodní normy, jakož i Evropu odhodlanou bojovat proti terorismu a organizované trestné činnosti. |
| --- | --- |

(3)

V Římském prohlášení podepsaném dne 25. března 2017 vrcholní představitelé 27 členských států potvrdili své odhodlání zajistit bezpečnou a chráněnou Evropu a vybudovat Unii, v níž se všichni občané cítí bezpečně a mohou se volně pohybovat, kde jsou bezpečné vnější hranice a kde existuje účinná, odpovědná a udržitelná migrační politika, která respektuje mezinárodní normy, jakož i Evropu odhodlanou bojovat proti terorismu a organizované trestné činnosti.

| (4) | Všechny akce financované v rámci Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (dále jen „nástroj“) zřízeného tímto nařízením, včetně akcí prováděných ve třetích zemích, by měly být prováděny v plném souladu s právy a zásadami zakotvenými v acquis Unie a Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a měly by být v souladu s mezinárodními závazky Unie a členských států vyplývajícími z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami, zejména tím, že zajistí dodržování zásady zákazu diskriminace a zásady nenavracení. |
| --- | --- |

(4)

Všechny akce financované v rámci Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (dále jen „nástroj“) zřízeného tímto nařízením, včetně akcí prováděných ve třetích zemích, by měly být prováděny v plném souladu s právy a zásadami zakotvenými v acquis Unie a Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a měly by být v souladu s mezinárodními závazky Unie a členských států vyplývajícími z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami, zejména tím, že zajistí dodržování zásady zákazu diskriminace a zásady nenavracení.

| (5) | Cílem politiky nástroje je rozvíjet a provádět silnou a účinnou evropskou integrovanou správu hranic na vnějších hranicích, a tím přispět k zajištění vysoké úrovně vnitřní bezpečnosti v Unii při současném zabezpečení volného pohybu osob v rámci Unie a plném respektování příslušného acquis Unie a mezinárodních závazků Unie a členských států vyplývajících z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami. |
| --- | --- |

(5)

Cílem politiky nástroje je rozvíjet a provádět silnou a účinnou evropskou integrovanou správu hranic na vnějších hranicích, a tím přispět k zajištění vysoké úrovně vnitřní bezpečnosti v Unii při současném zabezpečení volného pohybu osob v rámci Unie a plném respektování příslušného acquis Unie a mezinárodních závazků Unie a členských států vyplývajících z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami.

| (6) | Evropská integrovaná správa hranic, prováděná Evropskou pohraniční a pobřežní stráží zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 (3), je sdílenou odpovědností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic, včetně pobřežní stráže v rozsahu, v jakém vykonává úkoly ochrany hranic. Měla by přispívat k usnadnění legitimního překračování hranic, k předcházení nedovolenému přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti a jejich odhalování a k účinnému řízení migračních toků. |
| --- | --- |

(6)

Evropská integrovaná správa hranic, prováděná Evropskou pohraniční a pobřežní stráží zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 (3), je sdílenou odpovědností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic, včetně pobřežní stráže v rozsahu, v jakém vykonává úkoly ochrany hranic. Měla by přispívat k usnadnění legitimního překračování hranic, k předcházení nedovolenému přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti a jejich odhalování a k účinnému řízení migračních toků.

| (7) | Ve sdělení Komise ze dne 23. září 2020 o novém paktu o migraci a azylu bylo jako jeden z hlavních cílů přístupu Unie identifikováno usnadnění legálního cestování a současně předcházení neoprávněné migraci a bezpečnostním rizikům. |
| --- | --- |

(7)

Ve sdělení Komise ze dne 23. září 2020 o novém paktu o migraci a azylu bylo jako jeden z hlavních cílů přístupu Unie identifikováno usnadnění legálního cestování a současně předcházení neoprávněné migraci a bezpečnostním rizikům.

| (8) | Finanční podpora z rozpočtu Unie je naprosto nezbytná pro provádění evropské integrované správy hranic, která podpoří členské státy v tom, aby při plném dodržování základních práv efektivně řídily přecházení vnějších hranic a řešily budoucí výzvy na těchto hranicích, což by přispělo k řešení závažných trestných činů s přeshraničním rozměrem. |
| --- | --- |

(8)

Finanční podpora z rozpočtu Unie je naprosto nezbytná pro provádění evropské integrované správy hranic, která podpoří členské státy v tom, aby při plném dodržování základních práv efektivně řídily přecházení vnějších hranic a řešily budoucí výzvy na těchto hranicích, což by přispělo k řešení závažných trestných činů s přeshraničním rozměrem.

| (9) | Členským státům by měla být poskytnuta odpovídající finanční podpora Unie na provádění evropské integrované správy hranic a na zajištění realizace evropské integrované správy hranic v praxi. Evropská integrovaná správa hranic se skládá mimo jiné z následujících složek stanovených v nařízení (EU) 2019/1896: ochrana hranic, pátrací a záchranné operace při ostraze hranic, analýza rizik, spolupráce členských států, včetně podpory koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž; meziagenturní spolupráce, včetně pravidelné výměny informací, spolupráce se třetími zeměmi; technická a operativní opatření uvnitř schengenského prostoru, která se týkají ochrany hranic a mají lépe řešit nedovolené přistěhovalectví a čelit přeshraniční trestné činnosti; využívání nejmodernější technologie a mechanismy pro kontrolu kvality a mechanismy solidarity. |
| --- | --- |

(9)

Členským státům by měla být poskytnuta odpovídající finanční podpora Unie na provádění evropské integrované správy hranic a na zajištění realizace evropské integrované správy hranic v praxi. Evropská integrovaná správa hranic se skládá mimo jiné z následujících složek stanovených v nařízení (EU) 2019/1896: ochrana hranic, pátrací a záchranné operace při ostraze hranic, analýza rizik, spolupráce členských států, včetně podpory koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž; meziagenturní spolupráce, včetně pravidelné výměny informací, spolupráce se třetími zeměmi; technická a operativní opatření uvnitř schengenského prostoru, která se týkají ochrany hranic a mají lépe řešit nedovolené přistěhovalectví a čelit přeshraniční trestné činnosti; využívání nejmodernější technologie a mechanismy pro kontrolu kvality a mechanismy solidarity.

| (10) | Prostřednictvím nástroje by mělo být možné poskytovat členským státům nezbytnou podporu při provádění společných minimálních standardů pro ostrahu vnějších hranic v souladu s příslušnými pravomocemi členských států, Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a Komise. |
| --- | --- |

(10)

Prostřednictvím nástroje by mělo být možné poskytovat členským státům nezbytnou podporu při provádění společných minimálních standardů pro ostrahu vnějších hranic v souladu s příslušnými pravomocemi členských států, Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a Komise.

| (11) | Jelikož celní orgány členských států mají stále více povinností, které často zasahují do oblasti bezpečnosti a probíhají na vnějších hranicích, je důležité podporovat meziagenturní spolupráci jako součást evropského přístupu k integrovanému řízení hranic v souladu s nařízením (EU) 2019/1896. Je nutné zajistit doplňkovost při provádění ochrany hranic a celních kontrol na vnějších hranicích poskytnutím odpovídající finanční podpory Unie členským státům. Meziagenturní spolupráce posílí tak nejen celní kontroly s cílem bojovat proti všem formám nelegálního obchodování, ale usnadní se i dovolený obchod a cestování a přispěje se k vytvoření bezpečné a efektivní celní unie. |
| --- | --- |

(11)

Jelikož celní orgány členských států mají stále více povinností, které často zasahují do oblasti bezpečnosti a probíhají na vnějších hranicích, je důležité podporovat meziagenturní spolupráci jako součást evropského přístupu k integrovanému řízení hranic v souladu s nařízením (EU) 2019/1896. Je nutné zajistit doplňkovost při provádění ochrany hranic a celních kontrol na vnějších hranicích poskytnutím odpovídající finanční podpory Unie členským státům. Meziagenturní spolupráce posílí tak nejen celní kontroly s cílem bojovat proti všem formám nelegálního obchodování, ale usnadní se i dovolený obchod a cestování a přispěje se k vytvoření bezpečné a efektivní celní unie.

| (12) | Je proto nezbytné zřídit mimo jiné Fond pro integrovanou správu hranic (dále jen „fond“) jako nástupce Fondu pro vnitřní bezpečnost, který byl zřízen na období 2014-2020 nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 (4) a (EU) č. 515/2014 (5). |
| --- | --- |

(12)

Je proto nezbytné zřídit mimo jiné Fond pro integrovanou správu hranic (dále jen „fond“) jako nástupce Fondu pro vnitřní bezpečnost, který byl zřízen na období 2014-2020 nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 (4) a (EU) č. 515/2014 (5).

| (13) | Vzhledem ke zvláštní právní úpravě, jež se týká hlavy V Smlouvy o fungování EU, a k různým právním základům pro politiky týkající se vnějších hranic a celních kontrol nelze z právního hlediska fond zřídit formou jediného finančního nástroje. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem ke zvláštní právní úpravě, jež se týká hlavy V Smlouvy o fungování EU, a k různým právním základům pro politiky týkající se vnějších hranic a celních kontrol nelze z právního hlediska fond zřídit formou jediného finančního nástroje.

| (14) | Fond by proto měl být zřízen jako komplexní rámec pro finanční podporu Unie v oblasti správy hranic a vízové politiky, který bude obsahovat tento nástroj, jakož i Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1077 (6). Uvedený rámec by měl být doplněn nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (7), na které by toto nařízení mělo odkazovat, pokud jde o pravidla sdíleného řízení. |
| --- | --- |

(14)

Fond by proto měl být zřízen jako komplexní rámec pro finanční podporu Unie v oblasti správy hranic a vízové politiky, který bude obsahovat tento nástroj, jakož i Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1077 (6). Uvedený rámec by měl být doplněn nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (7), na které by toto nařízení mělo odkazovat, pokud jde o pravidla sdíleného řízení.

| (15) | Nástroj by měl navazovat na dosažené výsledky a investice svých předchůdců, totiž Fondu pro vnější hranice na období 2007–2013, zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007 (8), a nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014-2020, zřízeného nařízením (EU) č. 515/2014, a měl by být rozšířen tak, aby zohledňoval nový vývoj. |
| --- | --- |

(15)

Nástroj by měl navazovat na dosažené výsledky a investice svých předchůdců, totiž Fondu pro vnější hranice na období 2007–2013, zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007 (8), a nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014-2020, zřízeného nařízením (EU) č. 515/2014, a měl by být rozšířen tak, aby zohledňoval nový vývoj.

| (16) | K zajištění jednotné a kvalitní ochrany vnějších hranic a k usnadnění legálního cestování přes vnější hranice by měl nástroj přispívat k rozvoji evropské integrované správy hranic, která zahrnuje veškerá opatření související s politikou, právními předpisy, systematickou spoluprací, sdílením zátěže, vyhodnocováním konkrétní situace a měnícími se okolnostmi, pokud jde o místa překračování v souvislosti s neoprávněnou migrací, zaměstnance, vybavení a technologie, která mohou být přijata na různých úrovních příslušnými orgány členských států a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž ve spolupráci s ostatními subjekty, jako jsou instituce a jiné subjekty Unie, zejména Agentura Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726 (9), Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 (10) a případě s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. |
| --- | --- |

(16)

K zajištění jednotné a kvalitní ochrany vnějších hranic a k usnadnění legálního cestování přes vnější hranice by měl nástroj přispívat k rozvoji evropské integrované správy hranic, která zahrnuje veškerá opatření související s politikou, právními předpisy, systematickou spoluprací, sdílením zátěže, vyhodnocováním konkrétní situace a měnícími se okolnostmi, pokud jde o místa překračování v souvislosti s neoprávněnou migrací, zaměstnance, vybavení a technologie, která mohou být přijata na různých úrovních příslušnými orgány členských států a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž ve spolupráci s ostatními subjekty, jako jsou instituce a jiné subjekty Unie, zejména Agentura Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726 (9), Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 (10) a případě s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.

| (17) | Nástroj by měl přispívat ke zvyšování efektivnosti vyřizování víz z hlediska usnadnění postupů udělování víz osobám cestujícím v dobré víře a zjišťování a hodnocení bezpečnostních rizik a rizik neoprávněné migrace. Zejména by měl nástroj poskytovat finanční pomoc na podporu digitalizace vyřizování víz s cílem zajistit rychlé, bezpečné a klientsky přívětivé postupy udělování víz, ze kterých budou mít prospěch jak žadatelé o vízum, tak konzuláty. Nástroj by rovněž měl sloužit k tomu, aby bylo zajištěno široké celosvětové konzulární pokrytí. Rovněž by měl být určen na jednotné provádění a modernizaci společné vízové politiky, jakož i opatření vyplývajících z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (11), a rovněž na podporu členských států při vydávání víz, včetně víz s omezenou územní platností vydaných z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu či mezinárodních závazků v souladu s acquis Unie v oblasti víz. |
| --- | --- |

(17)

Nástroj by měl přispívat ke zvyšování efektivnosti vyřizování víz z hlediska usnadnění postupů udělování víz osobám cestujícím v dobré víře a zjišťování a hodnocení bezpečnostních rizik a rizik neoprávněné migrace. Zejména by měl nástroj poskytovat finanční pomoc na podporu digitalizace vyřizování víz s cílem zajistit rychlé, bezpečné a klientsky přívětivé postupy udělování víz, ze kterých budou mít prospěch jak žadatelé o vízum, tak konzuláty. Nástroj by rovněž měl sloužit k tomu, aby bylo zajištěno široké celosvětové konzulární pokrytí. Rovněž by měl být určen na jednotné provádění a modernizaci společné vízové politiky, jakož i opatření vyplývajících z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (11), a rovněž na podporu členských států při vydávání víz, včetně víz s omezenou územní platností vydaných z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu či mezinárodních závazků v souladu s acquis Unie v oblasti víz.

| (18) | Nástroj by měl podporovat opatření, která se týkají ochrany vnějších hranic na území zemí, jež používají schengenské acquis, v rámci provádění evropské integrované správy hranic, která posiluje celkové fungování schengenského prostoru. |
| --- | --- |

(18)

Nástroj by měl podporovat opatření, která se týkají ochrany vnějších hranic na území zemí, jež používají schengenské acquis, v rámci provádění evropské integrované správy hranic, která posiluje celkové fungování schengenského prostoru.

| (19) | S cílem zlepšit správu vnějších hranic, usnadnit legální cestování a přispět k předcházení nedovolenému překračování hranic a k boji proti němu, k provádění společné vízové politiky a k vysoké úrovni bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva Unie by měl nástroj podporovat vývoj rozsáhlých informačních systémů v souladu s právem Unie v oblasti správy hranic. Současně by měl podporovat nastavení interoperability, jak je zřízena nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/817 (12) a (EU) 2019/818 (13) v členských státech mezi informačními systémy Unie, totiž Systémem vstupu/výstupu (EES) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2226 (14), Vízovým informačním systémem (VIS) zřízeným nařízením (ES) č. 767/2008, Evropským systémem pro cestovní informace a povolení (ETIAS) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 (15), systémem Eurodac zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 (16), Schengenským informačním systémem (SIS) zřízeným nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) a (EU) 2018/1862 (19), a centralizovaným systémem pro identifikaci členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušnících třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (ECRIS-TCN) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/816 (20), aby se tyto informační systémy Unie a jejich údaje navzájem doplňovaly. Nástroj by měl rovněž přispívat k nezbytnému vývoji složek interoperability na vnitrostátní úrovni po jejich zavedení na ústřední úrovni, totiž Evropského vyhledávacího portálu (ESP), sdílené služby pro porovnávání biometrických údajů (sdílená BMS), společného úložiště údajů o totožnosti (CIR) a detektoru vícenásobné totožnosti (MID). |
| --- | --- |

(19)

S cílem zlepšit správu vnějších hranic, usnadnit legální cestování a přispět k předcházení nedovolenému překračování hranic a k boji proti němu, k provádění společné vízové politiky a k vysoké úrovni bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva Unie by měl nástroj podporovat vývoj rozsáhlých informačních systémů v souladu s právem Unie v oblasti správy hranic. Současně by měl podporovat nastavení interoperability, jak je zřízena nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/817 (12) a (EU) 2019/818 (13) v členských státech mezi informačními systémy Unie, totiž Systémem vstupu/výstupu (EES) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2226 (14), Vízovým informačním systémem (VIS) zřízeným nařízením (ES) č. 767/2008, Evropským systémem pro cestovní informace a povolení (ETIAS) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 (15), systémem Eurodac zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 (16), Schengenským informačním systémem (SIS) zřízeným nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) a (EU) 2018/1862 (19), a centralizovaným systémem pro identifikaci členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušnících třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (ECRIS-TCN) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/816 (20), aby se tyto informační systémy Unie a jejich údaje navzájem doplňovaly. Nástroj by měl rovněž přispívat k nezbytnému vývoji složek interoperability na vnitrostátní úrovni po jejich zavedení na ústřední úrovni, totiž Evropského vyhledávacího portálu (ESP), sdílené služby pro porovnávání biometrických údajů (sdílená BMS), společného úložiště údajů o totožnosti (CIR) a detektoru vícenásobné totožnosti (MID).

| (20) | S cílem využít poznatků a odborných znalostí decentralizovaných agentur s pravomocí v oblasti správy hranic, vízové politiky a rozsáhlých informačních systémů by Komise měla příslušné agentury včas zapojit do činnosti Výboru pro fondy v oblasti vnitřních věcí zřízeného tímto nařízením, a to zejména na začátku a v polovině programového období. Ve vhodných případech by Komise rovněž měla mít možnost zapojit příslušné instituce a jiné subjekty Unie do monitorování a hodnocení, zejména s cílem zajistit, aby akce podporované nástrojem byly v souladu s příslušným acquis Unie a schválenými prioritami Unie. Nástroj by měl doplňovat a posilovat činnosti, kterými se provádí evropská integrovaná správa hranic v souladu se zásadami sdílené odpovědnosti a solidarity mezi členskými státy a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, které představují dva pilíře Evropské pohraniční a pobřežní stráže. To zejména znamená, že by členské státy měly při přípravě svých programů prováděných ve sdíleném řízení zohledňovat analytické nástroje a operativní a technické pokyny vytvořené Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž i osnovy pro vzdělávání a výcvik vypracované touto agenturou, jako jsou společné hlavní osnovy pro vzdělávání a výcvik příslušníků pohraniční stráže, včetně částí těchto osnov týkajících se základních práv a přístupu k mezinárodní ochraně. Aby se úkoly agentury vzájemně doplňovaly s povinnostmi členských států, pokud jde o ochranu vnějších hranic, a aby se zajistil soulad a zabránilo se neefektivnímu vynakládání nákladů, měla by Komise s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž včas konzultovat návrhy programů předkládané členskými státy v rozsahu, v němž spadají do působnosti uvedené agentury, zejména ohledně činností financovaných z provozní podpory. |
| --- | --- |

(20)

S cílem využít poznatků a odborných znalostí decentralizovaných agentur s pravomocí v oblasti správy hranic, vízové politiky a rozsáhlých informačních systémů by Komise měla příslušné agentury včas zapojit do činnosti Výboru pro fondy v oblasti vnitřních věcí zřízeného tímto nařízením, a to zejména na začátku a v polovině programového období. Ve vhodných případech by Komise rovněž měla mít možnost zapojit příslušné instituce a jiné subjekty Unie do monitorování a hodnocení, zejména s cílem zajistit, aby akce podporované nástrojem byly v souladu s příslušným acquis Unie a schválenými prioritami Unie. Nástroj by měl doplňovat a posilovat činnosti, kterými se provádí evropská integrovaná správa hranic v souladu se zásadami sdílené odpovědnosti a solidarity mezi členskými státy a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, které představují dva pilíře Evropské pohraniční a pobřežní stráže. To zejména znamená, že by členské státy měly při přípravě svých programů prováděných ve sdíleném řízení zohledňovat analytické nástroje a operativní a technické pokyny vytvořené Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž i osnovy pro vzdělávání a výcvik vypracované touto agenturou, jako jsou společné hlavní osnovy pro vzdělávání a výcvik příslušníků pohraniční stráže, včetně částí těchto osnov týkajících se základních práv a přístupu k mezinárodní ochraně. Aby se úkoly agentury vzájemně doplňovaly s povinnostmi členských států, pokud jde o ochranu vnějších hranic, a aby se zajistil soulad a zabránilo se neefektivnímu vynakládání nákladů, měla by Komise s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž včas konzultovat návrhy programů předkládané členskými státy v rozsahu, v němž spadají do působnosti uvedené agentury, zejména ohledně činností financovaných z provozní podpory.

| (21) | Pokud o to dotčené členské státy požádají, měl by nástroj podporovat provádění přístupu založeného na hotspotech, jak bylo nastíněno ve sdělení Komise ze dne 13. května 2015 nazvaném „O evropském programu pro migraci
  “
  a potvrzeném na zasedání Evropské rady ve dnech 25. a 26. června 2015, a jak bylo dále vymezeno v nařízení (EU) 2019/1896. Podstatou přístupu založeného na hotspotech je poskytování provozní podpory členským státům čelícím nepřiměřeným migračním výzvám na vnějších hranicích. Tento přístup nabízí integrovanou, komplexní a cílenou pomoc v duchu solidarity a sdílené odpovědnosti. |
| --- | --- |

(21)

Pokud o to dotčené členské státy požádají, měl by nástroj podporovat provádění přístupu založeného na hotspotech, jak bylo nastíněno ve sdělení Komise ze dne 13. května 2015 nazvaném „O evropském programu pro migraci
  “
  a potvrzeném na zasedání Evropské rady ve dnech 25. a 26. června 2015, a jak bylo dále vymezeno v nařízení (EU) 2019/1896. Podstatou přístupu založeného na hotspotech je poskytování provozní podpory členským státům čelícím nepřiměřeným migračním výzvám na vnějších hranicích. Tento přístup nabízí integrovanou, komplexní a cílenou pomoc v duchu solidarity a sdílené odpovědnosti.

| (22) | Jestliže budou identifikována zranitelná místa nebo rizika, zejména po schengenském hodnocení v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1053/2013 (21), měl by dotčený členský stát v duchu solidarity a sdílené odpovědnosti za ochranu vnějších hranic tento problém náležitě řešit s využitím zdrojů ze svého programu na provedení doporučení přijatých podle uvedeného nařízení a na základě hodnocení zranitelnosti, která provádí Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž v souladu s nařízením (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

(22)

Jestliže budou identifikována zranitelná místa nebo rizika, zejména po schengenském hodnocení v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1053/2013 (21), měl by dotčený členský stát v duchu solidarity a sdílené odpovědnosti za ochranu vnějších hranic tento problém náležitě řešit s využitím zdrojů ze svého programu na provedení doporučení přijatých podle uvedeného nařízení a na základě hodnocení zranitelnosti, která provádí Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž v souladu s nařízením (EU) 2019/1896.

| (23) | Nástroj by měl poskytovat finanční pomoc těm členským státům, které v plném rozsahu uplatňují ustanovení schengenského acquis týkající se vnějších hranic a víz, a těm členským státům, které se na úplnou účast v schengenském systému připravují, a měl by být využíván členskými státy v zájmu společné politiky Unie v oblasti správy vnějších hranic. |
| --- | --- |

(23)

Nástroj by měl poskytovat finanční pomoc těm členským státům, které v plném rozsahu uplatňují ustanovení schengenského acquis týkající se vnějších hranic a víz, a těm členským státům, které se na úplnou účast v schengenském systému připravují, a měl by být využíván členskými státy v zájmu společné politiky Unie v oblasti správy vnějších hranic.

| (24) | Při poskytování podpory na investice členských států do správy hranic by nástroj neměl poskytovat finanční prostředky na novou, trvalou infrastrukturu a budovy na vnitřních hranicích, na kterých doposud nebyly kontroly zrušeny. Na těchto hranicích by nicméně z nástroje měly být podporovány investice do mobilní infrastruktury pro ochranu hranic a údržby, omezené modernizace nebo obměny stávající infrastruktury, jež jsou nezbytné pro další dodržování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (22). |
| --- | --- |

(24)

Při poskytování podpory na investice členských států do správy hranic by nástroj neměl poskytovat finanční prostředky na novou, trvalou infrastrukturu a budovy na vnitřních hranicích, na kterých doposud nebyly kontroly zrušeny. Na těchto hranicích by nicméně z nástroje měly být podporovány investice do mobilní infrastruktury pro ochranu hranic a údržby, omezené modernizace nebo obměny stávající infrastruktury, jež jsou nezbytné pro další dodržování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (22).

| (25) | V souladu s Protokolem č. 5 k aktu o přistoupení o pozemním průjezdu osob mezi Kaliningradskou oblastí a ostatními částmi Ruské federace z roku 2003 by se z nástroje měly uhradit veškeré dodatečné náklady vynaložené při provádění zvláštních ustanovení acquis Unie přijatých pro tento průjezd, konkrétně nařízeními Rady (ES) č. 693/2003 (23) a (ES) č. 694/2003 (24). Potřeba nepřetržité finanční podpory za ušlé poplatky by však měla záviset na platném vízovém režimu Unie s Ruskou federací. |
| --- | --- |

(25)

V souladu s Protokolem č. 5 k aktu o přistoupení o pozemním průjezdu osob mezi Kaliningradskou oblastí a ostatními částmi Ruské federace z roku 2003 by se z nástroje měly uhradit veškeré dodatečné náklady vynaložené při provádění zvláštních ustanovení acquis Unie přijatých pro tento průjezd, konkrétně nařízeními Rady (ES) č. 693/2003 (23) a (ES) č. 694/2003 (24). Potřeba nepřetržité finanční podpory za ušlé poplatky by však měla záviset na platném vízovém režimu Unie s Ruskou federací.

| (26) | S cílem přispět k dosažení cíle politiky nástroje by členské státy měly zajistit, aby jejich programy zahrnovaly akce zaměřené na všechny specifické cíle nástroje a aby přidělování zdrojů na konkrétní cíle zajišťovalo, aby těchto cílů mohlo být dosaženo. |
| --- | --- |

(26)

S cílem přispět k dosažení cíle politiky nástroje by členské státy měly zajistit, aby jejich programy zahrnovaly akce zaměřené na všechny specifické cíle nástroje a aby přidělování zdrojů na konkrétní cíle zajišťovalo, aby těchto cílů mohlo být dosaženo.

| (27) | V souladu se zásadou efektivnosti je třeba usilovat o synergie a soulad s jinými fondy Unie a zabránit překrývání akcí. |
| --- | --- |

(27)

V souladu se zásadou efektivnosti je třeba usilovat o synergie a soulad s jinými fondy Unie a zabránit překrývání akcí.

| (28) | Navracení státních příslušníků třetích zemí, na které se vztahují rozhodnutí o navrácení vydaná členským státem, je jednou ze složek evropské integrované správy hranic stanovenou nařízením (EU) 2019/1896. S ohledem na povahu a cíl navracení však opatření v této oblasti spadají mimo oblast působnosti podpory z nástroje a vztahuje se na ně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1147 (25). |
| --- | --- |

(28)

Navracení státních příslušníků třetích zemí, na které se vztahují rozhodnutí o navrácení vydaná členským státem, je jednou ze složek evropské integrované správy hranic stanovenou nařízením (EU) 2019/1896. S ohledem na povahu a cíl navracení však opatření v této oblasti spadají mimo oblast působnosti podpory z nástroje a vztahuje se na ně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1147 (25).

| (29) | Jako uznání významné úlohy celních orgánů členských států na vnějších hranicích a pro zajištění dostupnosti dostatečných prostředků na provádění jejich úkolů pokrývajících širokou oblast působnosti na těchto hranicích by měl Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly poskytnout těmto vnitrostátním orgánům nezbytné finanční prostředky na investice do vybavení pro celní kontroly a vybavení, které může vedle celních kontrol sloužit i jiným účelům, například ochraně hranic. |
| --- | --- |

(29)

Jako uznání významné úlohy celních orgánů členských států na vnějších hranicích a pro zajištění dostupnosti dostatečných prostředků na provádění jejich úkolů pokrývajících širokou oblast působnosti na těchto hranicích by měl Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly poskytnout těmto vnitrostátním orgánům nezbytné finanční prostředky na investice do vybavení pro celní kontroly a vybavení, které může vedle celních kontrol sloužit i jiným účelům, například ochraně hranic.

| (30) | Většina vybavení pro celní kontroly a systémů informačních a komunikačních technologií (dále jen „IKT“) může být obdobně či v jednotlivém případě vhodná pro kontroly dodržování jiných právních aktů Unie, jako jsou ustanovení týkající se správy hranic, víz či policejní spolupráce. Fond je proto koncipován jako dva vzájemně se doplňující nástroje s odlišnou oblastí působnosti, jež se nicméně vzájemně doplňuje, pokud jde o nákup vybavení. Na jedné straně nástroje finančně podpoří vybavení a systémy IKT, jejichž primárním účelem je integrovaná správa hranic, a zároveň umožní jejich využití i pro doplňkovou oblast celních kontrol. Na straně druhé Nástroj pro finanční podporu pro vybavení pro celní kontroly finančně podpoří vybavení, jehož hlavním účelem jsou celní kontroly, ale zároveň umožní jeho využití i pro další účely, například ochranu hranic a bezpečnost. Uvedené rozdělení úloh posílí meziagenturní spolupráci jako jednu ze složek evropské integrované správy hranic, jak je uvedeno v nařízení (EU) 2019/1896, a umožní tak celním a pohraničním orgánům spolupracovat a maximalizovat dopad rozpočtu Unie prostřednictvím sdílení a interoperability vybavení pro kontroly. |
| --- | --- |

(30)

Většina vybavení pro celní kontroly a systémů informačních a komunikačních technologií (dále jen „IKT“) může být obdobně či v jednotlivém případě vhodná pro kontroly dodržování jiných právních aktů Unie, jako jsou ustanovení týkající se správy hranic, víz či policejní spolupráce. Fond je proto koncipován jako dva vzájemně se doplňující nástroje s odlišnou oblastí působnosti, jež se nicméně vzájemně doplňuje, pokud jde o nákup vybavení. Na jedné straně nástroje finančně podpoří vybavení a systémy IKT, jejichž primárním účelem je integrovaná správa hranic, a zároveň umožní jejich využití i pro doplňkovou oblast celních kontrol. Na straně druhé Nástroj pro finanční podporu pro vybavení pro celní kontroly finančně podpoří vybavení, jehož hlavním účelem jsou celní kontroly, ale zároveň umožní jeho využití i pro další účely, například ochranu hranic a bezpečnost. Uvedené rozdělení úloh posílí meziagenturní spolupráci jako jednu ze složek evropské integrované správy hranic, jak je uvedeno v nařízení (EU) 2019/1896, a umožní tak celním a pohraničním orgánům spolupracovat a maximalizovat dopad rozpočtu Unie prostřednictvím sdílení a interoperability vybavení pro kontroly.

| (31) | Ostraha hranic na moři je jednou z funkcí, které pobřežní stráž vykonává v námořní oblasti Unie. Vnitrostátní orgány, které plní funkce pobřežní stráže, odpovídají rovněž za širokou škálu úkolů, které by mohly zahrnovat mimo jiné bezpečnost námořní plavby a její ochranu před protiprávními činy, pátrací a záchranné operace, ochranu hranic, kontrolu rybolovu, celní kontrolu, obecné prosazování práva a ochranu životního prostředí. S ohledem na široké rozpětí funkcí pobřežní stráže se na ně vztahují různé politiky Unie, které by měly usilovat o synergie pro dosažení účinnějších a efektivnějších výsledků. |
| --- | --- |

(31)

Ostraha hranic na moři je jednou z funkcí, které pobřežní stráž vykonává v námořní oblasti Unie. Vnitrostátní orgány, které plní funkce pobřežní stráže, odpovídají rovněž za širokou škálu úkolů, které by mohly zahrnovat mimo jiné bezpečnost námořní plavby a její ochranu před protiprávními činy, pátrací a záchranné operace, ochranu hranic, kontrolu rybolovu, celní kontrolu, obecné prosazování práva a ochranu životního prostředí. S ohledem na široké rozpětí funkcí pobřežní stráže se na ně vztahují různé politiky Unie, které by měly usilovat o synergie pro dosažení účinnějších a efektivnějších výsledků.

| (32) | Při provádění akcí financovaných v rámci nástroje, které souvisejí s ostrahou námořních hranic, by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost svým mezinárodním závazkům týkajícím se pátracích a záchranných operací na moři. V tomto ohledu by vybavení a systémy podporované v rámci nástroje mělo být rovněž možné využít při pátracích a záchranných operací za situací, které by mohly nastat v průběhu operací ostrahy hranic na moři. |
| --- | --- |

(32)

Při provádění akcí financovaných v rámci nástroje, které souvisejí s ostrahou námořních hranic, by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost svým mezinárodním závazkům týkajícím se pátracích a záchranných operací na moři. V tomto ohledu by vybavení a systémy podporované v rámci nástroje mělo být rovněž možné využít při pátracích a záchranných operací za situací, které by mohly nastat v průběhu operací ostrahy hranic na moři.

| (33) | Kromě spolupráce Unie na funkcích pobřežní stráže mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (26) a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/473 (27) by v námořní oblasti mělo být dosaženo lepší soudržnosti činností i na vnitrostátní úrovni. Synergie mezi jednotlivými aktéry v námořním prostředí by měly být v souladu se strategií pro evropskou integrovanou správu hranic a strategií pro námořní bezpečnost. |
| --- | --- |

(33)

Kromě spolupráce Unie na funkcích pobřežní stráže mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (26) a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/473 (27) by v námořní oblasti mělo být dosaženo lepší soudržnosti činností i na vnitrostátní úrovni. Synergie mezi jednotlivými aktéry v námořním prostředí by měly být v souladu se strategií pro evropskou integrovanou správu hranic a strategií pro námořní bezpečnost.

| (34) | Aby se posílila doplňkovost a jednotnost námořních činností, předešlo se zdvojování úsilí a zmírnila se rozpočtová omezení v oblasti nákladných činností, jakou je námořní oblast, mělo by být možné, aby byl nástroj navíc využíván i pro podporu námořních operací víceúčelové povahy. |
| --- | --- |

(34)

Aby se posílila doplňkovost a jednotnost námořních činností, předešlo se zdvojování úsilí a zmírnila se rozpočtová omezení v oblasti nákladných činností, jakou je námořní oblast, mělo by být možné, aby byl nástroj navíc využíván i pro podporu námořních operací víceúčelové povahy.

| (35) | Vybavení a systémy IKT financované z nástroje by rovněž mělo být možné používat k dosahování cílů Fondu pro vnitřní bezpečnost zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1149 (28) a Azylového, migračního a integračního fondu zřízeného nařízením (EU) 2021/1147 . Toto vybavení a systémy IKT by měly zůstat dostupné a použitelné pro činnosti v oblasti účinné a bezpečné ochrany hranic a využití tohoto vybavení a systémů IKT pro cíle Fondu pro vnitřní bezpečnost a Azylového, migračního a integračního fondu by mělo být časově omezené. |
| --- | --- |

(35)

Vybavení a systémy IKT financované z nástroje by rovněž mělo být možné používat k dosahování cílů Fondu pro vnitřní bezpečnost zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1149 (28) a Azylového, migračního a integračního fondu zřízeného nařízením (EU) 2021/1147 . Toto vybavení a systémy IKT by měly zůstat dostupné a použitelné pro činnosti v oblasti účinné a bezpečné ochrany hranic a využití tohoto vybavení a systémů IKT pro cíle Fondu pro vnitřní bezpečnost a Azylového, migračního a integračního fondu by mělo být časově omezené.

| (36) | V souladu se svými specifickými cíli by nástroj měl sloužit především vnitřní politice Unie. Současně by mělo být možné jeho prostřednictvím ve vhodných případech podporovat v souladu s prioritami Unie akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim. Tyto akce by měly být prováděny v plné součinnosti a souladu s jinými akcemi mimo Unii, které získávají podporu prostřednictvím unijních nástrojů pro financování vnější činnosti, a měla by je doplňovat. Tyto akce by zejména měly být prováděny tak, aby se zajistila plná slučitelnost s vnější politikou Unie, byla respektována zásada soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a aby byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou zemi či oblast. Tyto akce by se měly rovněž zaměřovat na opatření, která nejsou orientována na rozvoj, sloužit zájmům vnitřní politiky Unie a být v souladu s činnostmi prováděnými v rámci Unie. Komise by měla při hodnocení v polovině období a zpětném hodnocení věnovat zvláštní pozornost provádění akcí ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim. |
| --- | --- |

(36)

V souladu se svými specifickými cíli by nástroj měl sloužit především vnitřní politice Unie. Současně by mělo být možné jeho prostřednictvím ve vhodných případech podporovat v souladu s prioritami Unie akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim. Tyto akce by měly být prováděny v plné součinnosti a souladu s jinými akcemi mimo Unii, které získávají podporu prostřednictvím unijních nástrojů pro financování vnější činnosti, a měla by je doplňovat. Tyto akce by zejména měly být prováděny tak, aby se zajistila plná slučitelnost s vnější politikou Unie, byla respektována zásada soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a aby byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou zemi či oblast. Tyto akce by se měly rovněž zaměřovat na opatření, která nejsou orientována na rozvoj, sloužit zájmům vnitřní politiky Unie a být v souladu s činnostmi prováděnými v rámci Unie. Komise by měla při hodnocení v polovině období a zpětném hodnocení věnovat zvláštní pozornost provádění akcí ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim.

| (37) | Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na akce, u nichž může intervence Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Vzhledem k tomu, že Unie má oproti členským státům lepší postavení k poskytnutí rámce pro vyjádření solidarity Unie při správě hranic a společné vízové politice a k poskytnutí platformy pro vývoj rozsáhlých společných informačních systémů na podporu těchto politik, finanční podpora poskytovaná podle tohoto nařízení by měla přispět zejména k posilování kapacit v těchto oblastech na vnitrostátní i unijní úrovni. |
| --- | --- |

(37)

Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na akce, u nichž může intervence Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Vzhledem k tomu, že Unie má oproti členským státům lepší postavení k poskytnutí rámce pro vyjádření solidarity Unie při správě hranic a společné vízové politice a k poskytnutí platformy pro vývoj rozsáhlých společných informačních systémů na podporu těchto politik, finanční podpora poskytovaná podle tohoto nařízení by měla přispět zejména k posilování kapacit v těchto oblastech na vnitrostátní i unijní úrovni.

| (38) | Při propagaci akcí podporovaných nástrojem by příjemci finančních prostředků Unie měli poskytovat informace v jazyku či jazycích cílové skupiny. Aby byla zajištěna viditelnost financování Unií, měli by příjemci finančních prostředků Unie při komunikaci o akci uvést původ těchto prostředků. Za tímto účelem by příjemci měli zajistit, aby veškeré komunikační materiály určené médiím a široké veřejnosti zobrazovaly znak Unie a výslovně uváděly finanční podporu Unie. |
| --- | --- |

(38)

Při propagaci akcí podporovaných nástrojem by příjemci finančních prostředků Unie měli poskytovat informace v jazyku či jazycích cílové skupiny. Aby byla zajištěna viditelnost financování Unií, měli by příjemci finančních prostředků Unie při komunikaci o akci uvést původ těchto prostředků. Za tímto účelem by příjemci měli zajistit, aby veškeré komunikační materiály určené médiím a široké veřejnosti zobrazovaly znak Unie a výslovně uváděly finanční podporu Unie.

| (39) | Komise by měla mít možnost využívat finanční zdroje z nástroje na podporu osvědčených postupů a výměny informací, pokud jde o provádění nástroje. |
| --- | --- |

(39)

Komise by měla mít možnost využívat finanční zdroje z nástroje na podporu osvědčených postupů a výměny informací, pokud jde o provádění nástroje.

| (40) | Komise by měla včas zveřejňovat informace o podpoře poskytované z tematického nástroje v přímém nebo nepřímém řízení a tyto informace v případě potřeby aktualizovat. Údaje by mělo být možné třídit podle specifického cíle, názvu příjemce, částky, v jejíž výši byl přijat právní závazek, a povahy a účelu daného opatření. |
| --- | --- |

(40)

Komise by měla včas zveřejňovat informace o podpoře poskytované z tematického nástroje v přímém nebo nepřímém řízení a tyto informace v případě potřeby aktualizovat. Údaje by mělo být možné třídit podle specifického cíle, názvu příjemce, částky, v jejíž výši byl přijat právní závazek, a povahy a účelu daného opatření.

| (41) | Lze mít za to, že členský stát nedodržuje příslušné acquis Unie, včetně využívání provozní podpory z nástroje, jestliže neplní své povinnosti stanovené Smlouvami v oblastech správy hranic a vízové politiky, včetně povinností týkajících se základních práv, jestliže existuje zjevné riziko závažného porušení hodnot Unie členským státem při provádění acquis týkajícího se správy hranic a vízové politiky, nebo jestliže hodnotící zpráva v rámci schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu stanoveného v nařízení (EU) č. 1053/2013 zjistí nedostatky v příslušné oblasti. |
| --- | --- |

(41)

Lze mít za to, že členský stát nedodržuje příslušné acquis Unie, včetně využívání provozní podpory z nástroje, jestliže neplní své povinnosti stanovené Smlouvami v oblastech správy hranic a vízové politiky, včetně povinností týkajících se základních práv, jestliže existuje zjevné riziko závažného porušení hodnot Unie členským státem při provádění acquis týkajícího se správy hranic a vízové politiky, nebo jestliže hodnotící zpráva v rámci schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu stanoveného v nařízení (EU) č. 1053/2013 zjistí nedostatky v příslušné oblasti.

| (42) | Nástroj by měl zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem dosáhnout cílů stanovených v tomto nařízení. Pro splnění požadavků na transparentnost by Komise měla zveřejňovat informace o ročních a víceletých pracovních programech tematického nástroje. V souladu s nařízením (EU) 2021/1060  by každý členský stát měl do šesti měsíců od schválení svého programu zajistit zřízení internetových stránek, na nichž jsou k dispozici informace o jeho programu, včetně cílů tohoto programu, činností, dostupných možností financování a dosažených výsledků. |
| --- | --- |

(42)

Nástroj by měl zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem dosáhnout cílů stanovených v tomto nařízení. Pro splnění požadavků na transparentnost by Komise měla zveřejňovat informace o ročních a víceletých pracovních programech tematického nástroje. V souladu s nařízením (EU) 2021/1060  by každý členský stát měl do šesti měsíců od schválení svého programu zajistit zřízení internetových stránek, na nichž jsou k dispozici informace o jeho programu, včetně cílů tohoto programu, činností, dostupných možností financování a dosažených výsledků.

| (43) | Toto nařízení by mělo stanovit počáteční částky pro programy členských států, které tvoří pevné částky stanovené v příloze I a částka vypočítaná na základě kritérií stanovených v uvedené příloze a které zohledňují délku a stupeň dopadu na úsecích pozemních či námořních hranic, pracovní zátěž na letištích a konzulátech a počet konzulátů. S ohledem na zvláštní potřeby těch členských států, které v letech 2018 a 2019 zaznamenaly nejvyšší počet žádostí o azyl na obyvatele, je vhodné zvýšit pevně stanovené částky pro Kypr, Maltu a Řecko. |
| --- | --- |

(43)

Toto nařízení by mělo stanovit počáteční částky pro programy členských států, které tvoří pevné částky stanovené v příloze I a částka vypočítaná na základě kritérií stanovených v uvedené příloze a které zohledňují délku a stupeň dopadu na úsecích pozemních či námořních hranic, pracovní zátěž na letištích a konzulátech a počet konzulátů. S ohledem na zvláštní potřeby těch členských států, které v letech 2018 a 2019 zaznamenaly nejvyšší počet žádostí o azyl na obyvatele, je vhodné zvýšit pevně stanovené částky pro Kypr, Maltu a Řecko.

| (44) | Počáteční částky pro programy členských států by měly tvořit základ dlouhodobých investic členských států. Aby se zohlednily změny výchozí situace, například tlak na vnější hranice a pracovní zátěž na vnějších hranicích a na konzulátech, měla by být členským státům v polovině programového období přidělena dodatečná částka, která by měla být založena na statistických údajích podle přílohy I, přičemž se zohlední stav provádění jejich programu. |
| --- | --- |

(44)

Počáteční částky pro programy členských států by měly tvořit základ dlouhodobých investic členských států. Aby se zohlednily změny výchozí situace, například tlak na vnější hranice a pracovní zátěž na vnějších hranicích a na konzulátech, měla by být členským státům v polovině programového období přidělena dodatečná částka, která by měla být založena na statistických údajích podle přílohy I, přičemž se zohlední stav provádění jejich programu.

| (45) | Komise by měla provést hodnocení tohoto nařízení v polovině období. Toto hodnocení v polovině období by mělo být využito k posouzení účinnosti nástroje a jeho přidané hodnoty pro Unii a k vypracování transparentního přehledu o tom, jak je tento nástroj prováděn. |
| --- | --- |

(45)

Komise by měla provést hodnocení tohoto nařízení v polovině období. Toto hodnocení v polovině období by mělo být využito k posouzení účinnosti nástroje a jeho přidané hodnoty pro Unii a k vypracování transparentního přehledu o tom, jak je tento nástroj prováděn.

| (46) | Jelikož se výzvy v oblasti správy hranic a vízové politiky neustále vyvíjejí, je nutné přizpůsobovat přidělování finančních prostředků změnám priorit v oblasti vízové politiky a správy hranic, a to i změnám v důsledku zvýšeného tlaku na hranicích, a potřebě směrovat financování na priority s nejvyšší přidanou hodnotou pro Unii. Aby bylo možné reagovat na naléhavé potřeby a změny politik a priorit Unie a směrovat financování k akcím s vysokou přidanou hodnotou pro Unii, měla by být část finančních prostředků prostřednictvím tematického nástroje pravidelně přidělována na specifické akce, akce Unie a mimořádnou pomoc. Tematický nástroj nabízí flexibilitu při řízení nástroje a mohl by být rovněž prováděn prostřednictvím programů členských států. |
| --- | --- |

(46)

Jelikož se výzvy v oblasti správy hranic a vízové politiky neustále vyvíjejí, je nutné přizpůsobovat přidělování finančních prostředků změnám priorit v oblasti vízové politiky a správy hranic, a to i změnám v důsledku zvýšeného tlaku na hranicích, a potřebě směrovat financování na priority s nejvyšší přidanou hodnotou pro Unii. Aby bylo možné reagovat na naléhavé potřeby a změny politik a priorit Unie a směrovat financování k akcím s vysokou přidanou hodnotou pro Unii, měla by být část finančních prostředků prostřednictvím tematického nástroje pravidelně přidělována na specifické akce, akce Unie a mimořádnou pomoc. Tematický nástroj nabízí flexibilitu při řízení nástroje a mohl by být rovněž prováděn prostřednictvím programů členských států.

| (47) | Členské státy by měly být prostřednictvím vyššího příspěvku Unie podporovány v tom, aby část svých finančních prostředků přidělených na jejich program použily pro financování akcí uvedených v příloze IV. |
| --- | --- |

(47)

Členské státy by měly být prostřednictvím vyššího příspěvku Unie podporovány v tom, aby část svých finančních prostředků přidělených na jejich program použily pro financování akcí uvedených v příloze IV.

| (48) | Nástroj by měl přispívat na podporu provozních nákladů, které souvisejí se správou hranic, společnou vízovou politikou a rozsáhlými informačními systémy, aby členským státům umožnil udržovat si kapacity nezbytné pro Unii jako celek. Tato podpora by měla spočívat v plné náhradě zvláštních nákladů, jež souvisejí s cíli nástroje, a měla by být nedílnou součástí programů členských států. |
| --- | --- |

(48)

Nástroj by měl přispívat na podporu provozních nákladů, které souvisejí se správou hranic, společnou vízovou politikou a rozsáhlými informačními systémy, aby členským státům umožnil udržovat si kapacity nezbytné pro Unii jako celek. Tato podpora by měla spočívat v plné náhradě zvláštních nákladů, jež souvisejí s cíli nástroje, a měla by být nedílnou součástí programů členských států.

| (49) | Část prostředků dostupných v rámci nástroje by mohla být přidělena na programy členských států pro provádění specifických akcí nad rámec počátečního přídělu. Tyto specifické akce by měly být vymezeny na úrovni Unie a měly by zahrnovat akce s přidanou hodnotou Unie vyžadující spolupráci mezi členskými státy, nebo akce nezbytné pro řešení vývoje v Unii, jenž vyžaduje poskytnutí dalších finančních prostředků jednomu nebo více členským státům, například nákup technického vybavení požadovaného Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž na její operativní činnost, financovaný z programů členských států, modernizaci postupů vyřizování žádostí o udělení víza, vývoj rozsáhlých informačních systémů a zavedení interoperability mezi těmito systémy. Tyto specifické akce by měla stanovit Komise ve svých pracovních programech. |
| --- | --- |

(49)

Část prostředků dostupných v rámci nástroje by mohla být přidělena na programy členských států pro provádění specifických akcí nad rámec počátečního přídělu. Tyto specifické akce by měly být vymezeny na úrovni Unie a měly by zahrnovat akce s přidanou hodnotou Unie vyžadující spolupráci mezi členskými státy, nebo akce nezbytné pro řešení vývoje v Unii, jenž vyžaduje poskytnutí dalších finančních prostředků jednomu nebo více členským státům, například nákup technického vybavení požadovaného Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž na její operativní činnost, financovaný z programů členských států, modernizaci postupů vyřizování žádostí o udělení víza, vývoj rozsáhlých informačních systémů a zavedení interoperability mezi těmito systémy. Tyto specifické akce by měla stanovit Komise ve svých pracovních programech.

| (50) | S cílem doplnit provádění cíle politiky nástroje na vnitrostátní úrovni prostřednictvím programů členských států by měl nástroj rovněž poskytovat podporu pro akce na úrovni Unie. Tyto akce by měly sloužit k obecným strategickým účelům v působnosti intervence nástroje v souvislosti s analýzou politiky a inovacemi, vzájemným učením a partnerstvími na nadnárodní úrovni a se zkoušením nových iniciativ a akcí na úrovni celé Unie. |
| --- | --- |

(50)

S cílem doplnit provádění cíle politiky nástroje na vnitrostátní úrovni prostřednictvím programů členských států by měl nástroj rovněž poskytovat podporu pro akce na úrovni Unie. Tyto akce by měly sloužit k obecným strategickým účelům v působnosti intervence nástroje v souvislosti s analýzou politiky a inovacemi, vzájemným učením a partnerstvími na nadnárodní úrovni a se zkoušením nových iniciativ a akcí na úrovni celé Unie.

| (51) | Aby se posílila schopnost Unie okamžitě řešit naléhavé a konkrétní potřeby v případě mimořádné situace, jako je velký či nepřiměřený příliv státních příslušníků třetích zemí, a to zejména v těch úsecích hranic, jimž byla přiřazena vysoká nebo kritická úroveň dopadu podle nařízení (EU) 2019/1896, nebo v jiných situacích, u nichž je řádně odůvodněná potřeba okamžitého zásahu na vnějších hranicích, mělo by být možné poskytovat mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(51)

Aby se posílila schopnost Unie okamžitě řešit naléhavé a konkrétní potřeby v případě mimořádné situace, jako je velký či nepřiměřený příliv státních příslušníků třetích zemí, a to zejména v těch úsecích hranic, jimž byla přiřazena vysoká nebo kritická úroveň dopadu podle nařízení (EU) 2019/1896, nebo v jiných situacích, u nichž je řádně odůvodněná potřeba okamžitého zásahu na vnějších hranicích, mělo by být možné poskytovat mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení.

| (52) | Toto nařízení stanoví pro celé období trvání nástroje finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (29). Hlavní referenční částka přidělená na tento nástroj se zvyšuje o dodatečnou částku ve výši 1 miliardy EUR v cenách roku 2018, jak je uvedeno v příloze II nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (30). |
| --- | --- |

(52)

Toto nařízení stanoví pro celé období trvání nástroje finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (29). Hlavní referenční částka přidělená na tento nástroj se zvyšuje o dodatečnou částku ve výši 1 miliardy EUR v cenách roku 2018, jak je uvedeno v příloze II nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (30).

| (53) | Na nástroj se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (31) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(53)

Na nástroj se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (31) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (54) | Za účelem provádění akcí ve sdíleném řízení by měl být nástroj součástí soudržného rámce, který tvoří toto nařízení, finanční nařízení a nařízení (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(54)

Za účelem provádění akcí ve sdíleném řízení by měl být nástroj součástí soudržného rámce, který tvoří toto nařízení, finanční nařízení a nařízení (EU) 2021/1060.

| (55) | Nařízení (EU) 2021/1060  zavádí rámec pro činnost Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu plus, Fondu soudržnosti, Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu, Fondu pro spravedlivou transformaci, Azylového, migračního a integračního fondu, Fondu pro vnitřní bezpečnost a Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je součástí Fondu pro integrovanou správu hranic, a stanoví zejména pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly fondů Unie prováděných ve sdíleném řízení. Kromě toho je nezbytné v tomto nařízení upřesnit cíle nástroje, pokud jde o správu hranic a vízovou politiku, a stanovit zvláštní ustanovení pro akce, které lze v jeho rámci financovat. |
| --- | --- |

(55)

Nařízení (EU) 2021/1060  zavádí rámec pro činnost Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu plus, Fondu soudržnosti, Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu, Fondu pro spravedlivou transformaci, Azylového, migračního a integračního fondu, Fondu pro vnitřní bezpečnost a Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je součástí Fondu pro integrovanou správu hranic, a stanoví zejména pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly fondů Unie prováděných ve sdíleném řízení. Kromě toho je nezbytné v tomto nařízení upřesnit cíle nástroje, pokud jde o správu hranic a vízovou politiku, a stanovit zvláštní ustanovení pro akce, které lze v jeho rámci financovat.

| (56) | Plán předběžného financování pro nástroj je stanoven v nařízení (EU) 2021/1060 a specifická míra předběžného financování je stanovena v tomto nařízení. Kromě toho je v zájmu zajištění možnosti rychle reagovat na mimořádné situace vhodné stanovit specifickou míru předběžného financování pro mimořádnou pomoc. Plán předběžného financování by měl zajistit, aby členské státy měly k dispozici prostředky pro poskytování podpory příjemcům hned od začátku provádění svých programů. |
| --- | --- |

(56)

Plán předběžného financování pro nástroj je stanoven v nařízení (EU) 2021/1060 a specifická míra předběžného financování je stanovena v tomto nařízení. Kromě toho je v zájmu zajištění možnosti rychle reagovat na mimořádné situace vhodné stanovit specifickou míru předběžného financování pro mimořádnou pomoc. Plán předběžného financování by měl zajistit, aby členské státy měly k dispozici prostředky pro poskytování podpory příjemcům hned od začátku provádění svých programů.

| (57) | Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být vybírány na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a riziku nesouladu. Při tomto výběru by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být vybírány na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a riziku nesouladu. Při tomto výběru by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (58) | V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant jsou však způsobilé pro financování Unií pouze v řádně odůvodněných mimořádných případech. S cílem zabránit jakémukoli přerušení poskytování podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné stanovit, po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, že od 1. ledna 2021 jsou za způsobilé pro financování Unií považovány i náklady vzniklé v souvislosti s již zahájenými akcemi podporovanými podle tohoto nařízení v přímém řízení i tehdy, pokud vznikly ještě před podáním žádosti o grant. |
| --- | --- |

(58)

V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant jsou však způsobilé pro financování Unií pouze v řádně odůvodněných mimořádných případech. S cílem zabránit jakémukoli přerušení poskytování podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné stanovit, po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, že od 1. ledna 2021 jsou za způsobilé pro financování Unií považovány i náklady vzniklé v souvislosti s již zahájenými akcemi podporovanými podle tohoto nařízení v přímém řízení i tehdy, pokud vznikly ještě před podáním žádosti o grant.

| (59) | Pro co nejlepší využití zásady jediného auditu je vhodné stanovit zvláštní pravidla pro kontrolu a audit projektů, u nichž jsou příjemcem mezinárodní organizace, jejichž systémy vnitřní kontroly získaly pozitivní hodnocení Komise. U těchto projektů by řídící orgány měly mít možnost své řídicí kontroly omezit za předpokladu, že příjemce včas poskytne veškeré nezbytné údaje a informace o pokroku projektu a způsobilosti souvisejících výdajů. Navíc pokud je projekt prováděný touto mezinárodní organizací součástí auditního vzorku, měl by mít auditní orgán možnost vykonávat svou činnost v souladu se zásadami mezinárodního standardu pro související služby (ISRS) 4400 – dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi. |
| --- | --- |

(59)

Pro co nejlepší využití zásady jediného auditu je vhodné stanovit zvláštní pravidla pro kontrolu a audit projektů, u nichž jsou příjemcem mezinárodní organizace, jejichž systémy vnitřní kontroly získaly pozitivní hodnocení Komise. U těchto projektů by řídící orgány měly mít možnost své řídicí kontroly omezit za předpokladu, že příjemce včas poskytne veškeré nezbytné údaje a informace o pokroku projektu a způsobilosti souvisejících výdajů. Navíc pokud je projekt prováděný touto mezinárodní organizací součástí auditního vzorku, měl by mít auditní orgán možnost vykonávat svou činnost v souladu se zásadami mezinárodního standardu pro související služby (ISRS) 4400 – dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi.

| (60) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (32) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (33), (Euratom, ES) č. 2185/96 (34) a (EU) 2017/1939 (35) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (36). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Při ochraně finančních zájmů Unie by měly členské státy plně spolupracovat a poskytovat orgánům, institucím a jiným subjektům Unie veškerou nezbytnou součinnost. |
| --- | --- |

(60)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (32) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (33), (Euratom, ES) č. 2185/96 (34) a (EU) 2017/1939 (35) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (36). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Při ochraně finančních zájmů Unie by měly členské státy plně spolupracovat a poskytovat orgánům, institucím a jiným subjektům Unie veškerou nezbytnou součinnost.

| (61) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(61)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (62) | Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (37) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů nástroje a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. |
| --- | --- |

(62)

Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (37) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů nástroje a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny.

| (63) | Podle článku 349 Smlouvy o fungování EU a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaným „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“, které Rada schválila ve svých závěrech ze dne 12. dubna 2018, by příslušné členské státy měly zajistit, aby jejich programy řešily nově se objevující hrozby, jimž nejvzdálenější regiony čelí. Nástroj by měl tyto členské státy podpořit odpovídajícími zdroji, aby mohly nejvzdálenějším regionům případně poskytovat pomoc. |
| --- | --- |

(63)

Podle článku 349 Smlouvy o fungování EU a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaným „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“, které Rada schválila ve svých závěrech ze dne 12. dubna 2018, by příslušné členské státy měly zajistit, aby jejich programy řešily nově se objevující hrozby, jimž nejvzdálenější regiony čelí. Nástroj by měl tyto členské státy podpořit odpovídajícími zdroji, aby mohly nejvzdálenějším regionům případně poskytovat pomoc.

| (64) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (38) by měl být nástroj hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má nástroj účinky v praxi. Aby bylo možné výsledky dosažené nástrojem měřit, je třeba stanovit ukazatele a související cíle pro každý specifický cíl nástroje. Mezi těmito ukazateli by měly být ukazatele kvalitativní i kvantitativní povahy. |
| --- | --- |

(64)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (38) by měl být nástroj hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má nástroj účinky v praxi. Aby bylo možné výsledky dosažené nástrojem měřit, je třeba stanovit ukazatele a související cíle pro každý specifický cíl nástroje. Mezi těmito ukazateli by měly být ukazatele kvalitativní i kvantitativní povahy.

| (65) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu, přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (39), a na cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispívat k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % celkového objemu výdajů víceletého finančního rámce na začleňování cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice, aby se na výdaje v oblasti biologické rozmanitosti věnovalo 7,5 % rozpočtu v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. Nástroj by měl podporovat činnosti, které respektují klimatické a environmentální normy a priority Unie a významně nepoškozují environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (40). |
| --- | --- |

(65)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu, přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (39), a na cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispívat k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % celkového objemu výdajů víceletého finančního rámce na začleňování cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice, aby se na výdaje v oblasti biologické rozmanitosti věnovalo 7,5 % rozpočtu v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. Nástroj by měl podporovat činnosti, které respektují klimatické a environmentální normy a priority Unie a významně nepoškozují environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (40).

| (66) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (41) a jakýkoli akt použitelný na programové období 2014-2020 by se měly i nadále vztahovat na programy a projekty podporované z nástroje během programového období 2014-2020. Jelikož prováděcí období nařízení (EU) č. 514/2014 přesáhne do programového období, na něž se vztahuje toto nařízení, a aby se zajistila kontinuita provádění některých projektů schválených podle uvedeného nařízení, měla by být zavedena ustanovení o jednotlivých fázích projektů. Každá jednotlivá fáze projektu by měla být prováděna v souladu s pravidly programového období, v jehož rámci jsou na ni poskytovány finanční prostředky. |
| --- | --- |

(66)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (41) a jakýkoli akt použitelný na programové období 2014-2020 by se měly i nadále vztahovat na programy a projekty podporované z nástroje během programového období 2014-2020. Jelikož prováděcí období nařízení (EU) č. 514/2014 přesáhne do programového období, na něž se vztahuje toto nařízení, a aby se zajistila kontinuita provádění některých projektů schválených podle uvedeného nařízení, měla by být zavedena ustanovení o jednotlivých fázích projektů. Každá jednotlivá fáze projektu by měla být prováděna v souladu s pravidly programového období, v jehož rámci jsou na ni poskytovány finanční prostředky.

| (67) | Prostřednictvím ukazatelů a účetního výkaznictví by měla Komise a členské státy monitorovat provádění nástroje v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/1060 a s tímto nařízením. Počínaje rokem 2023 by členské státy měly Komisi předkládat výroční zprávy o výkonnosti za poslední účetní období. Tyto zprávy by měly obsahovat informace o pokroku dosaženém při provádění programů členských států. Členské státy by měly Komisi rovněž předložit shrnutí těchto zpráv. Komise by měla tato shrnutí přeložit do všech úředních jazyků Unie a zveřejnit je na svých internetových stránkách spolu s odkazy na internetové stránky členských států podle nařízení (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(67)

Prostřednictvím ukazatelů a účetního výkaznictví by měla Komise a členské státy monitorovat provádění nástroje v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/1060 a s tímto nařízením. Počínaje rokem 2023 by členské státy měly Komisi předkládat výroční zprávy o výkonnosti za poslední účetní období. Tyto zprávy by měly obsahovat informace o pokroku dosaženém při provádění programů členských států. Členské státy by měly Komisi rovněž předložit shrnutí těchto zpráv. Komise by měla tato shrnutí přeložit do všech úředních jazyků Unie a zveřejnit je na svých internetových stránkách spolu s odkazy na internetové stránky členských států podle nařízení (EU) 2021/1060.

| (68) | Za účelem doplnění a změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o seznam akcí uvedený v příloze III, seznam akcí způsobilých k vyšší míře spolufinancování uvedený v příloze IV, provozní podporu podle přílohy VII a další rozvoj rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(68)

Za účelem doplnění a změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o seznam akcí uvedený v příloze III, seznam akcí způsobilých k vyšší míře spolufinancování uvedený v příloze IV, provozní podporu podle přílohy VII a další rozvoj rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (69) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (42). Pro prováděcí akty, jež členským státům ukládají společné povinnosti, zejména povinnosti týkající se poskytování informací Komisi, by se měl použít přezkumný postup a pro přijímání prováděcích aktů, jež stanoví podrobné náležitosti pro poskytování informací Komisi v rámci programování a podávání zpráv, by se měl vzhledem k jejich čistě technické povaze použít poradní postup. Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se přijetí rozhodnutí, jak jsou vymezeny v příslušných ustanoveních tohoto nařízení, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty. |
| --- | --- |

(69)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (42). Pro prováděcí akty, jež členským státům ukládají společné povinnosti, zejména povinnosti týkající se poskytování informací Komisi, by se měl použít přezkumný postup a pro přijímání prováděcích aktů, jež stanoví podrobné náležitosti pro poskytování informací Komisi v rámci programování a podávání zpráv, by se měl vzhledem k jejich čistě technické povaze použít poradní postup. Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se přijetí rozhodnutí, jak jsou vymezeny v příslušných ustanoveních tohoto nařízení, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty.

| (70) | Účast určitého členského státu na nástroji by neměla být souběžná s jeho účastí na některém dočasném finančním nástroji Unie, který podporuje přijímající členské státy mimo jiné při financování akcí na nových vnějších hranicích Unie v rámci provádění schengenského acquis týkajícího se hranic, víz a ochrany vnějších hranic. |
| --- | --- |

(70)

Účast určitého členského státu na nástroji by neměla být souběžná s jeho účastí na některém dočasném finančním nástroji Unie, který podporuje přijímající členské státy mimo jiné při financování akcí na nových vnějších hranicích Unie v rámci provádění schengenského acquis týkajícího se hranic, víz a ochrany vnějších hranic.

| (71) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(71)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (72) | Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (43), která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES (44). |
| --- | --- |

(72)

Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (43), která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES (44).

| (73) | Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (45)
  , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (46). |
| --- | --- |

(73)

Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (45)
  , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (46).

| (74) | Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (47), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (48). |
| --- | --- |

(74)

Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (47), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (48).

| (75) | Za účelem stanovení povahy a způsobů účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis na nástroji by měla být uzavřena další ujednání mezi Unií a těmito zeměmi na základě příslušných ustanovení jednotlivých dohod o přidružení. Tato ujednání by měla být mezinárodními dohodami ve smyslu článku 218 Smlouvy o fungování EU. Aby se minimalizovala případná prodleva mezi okamžikem, kdy se tento nástroj stane pro dotyčnou zemi závazným, a vstupem těchto ujednání v platnost, je vhodné zahájit jednání o těchto ujednáních co nejdříve poté, co příslušná země oznámí Radě a Komisi své rozhodnutí přijmout obsah tohoto nástroje a provést ho ve svém vnitrostátním právním řádu. K uzavření těchto ujednání by mělo dojít poté, co dotyčná země písemně informuje o splnění všech svých vnitřních požadavků. |
| --- | --- |

(75)

Za účelem stanovení povahy a způsobů účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis na nástroji by měla být uzavřena další ujednání mezi Unií a těmito zeměmi na základě příslušných ustanovení jednotlivých dohod o přidružení. Tato ujednání by měla být mezinárodními dohodami ve smyslu článku 218 Smlouvy o fungování EU. Aby se minimalizovala případná prodleva mezi okamžikem, kdy se tento nástroj stane pro dotyčnou zemi závazným, a vstupem těchto ujednání v platnost, je vhodné zahájit jednání o těchto ujednáních co nejdříve poté, co příslušná země oznámí Radě a Komisi své rozhodnutí přijmout obsah tohoto nástroje a provést ho ve svém vnitrostátním právním řádu. K uzavření těchto ujednání by mělo dojít poté, co dotyčná země písemně informuje o splnění všech svých vnitřních požadavků.

| (76) | V souladu s článkem 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení není pro ně závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
| --- | --- |

(76)

V souladu s článkem 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení není pro ně závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

| (77) | Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (49). Irsko se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(77)

Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (49). Irsko se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (78) | Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení (EU, Euratom) 2020/2093. |
| --- | --- |

(78)

Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení (EU, Euratom) 2020/2093.

| (79) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021, |
| --- | --- |

(79)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic (dále jen „fond“) zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (dále jen „nástroj“) na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027.

Fond se zřizuje tímto nařízením společně s nařízením (EU) 2021/1077  na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027.

Toto nařízení stanoví cíl politiky nástroje, specifické cíle nástroje a opatření k jejich provádění, rozpočet na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „hraničním přechodem“ hraniční přechod ve smyslu čl. 2 bodu 8 nařízení (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

1)

„hraničním přechodem“ hraniční přechod ve smyslu čl. 2 bodu 8 nařízení (EU) 2016/399;

| 2) | „evropskou integrovanou správou hranic“ evropská integrovaná správa hranic ve smyslu článku 3 nařízení (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

2)

„evropskou integrovanou správou hranic“ evropská integrovaná správa hranic ve smyslu článku 3 nařízení (EU) 2019/1896;

| 3) | „vnějšími hranicemi“ vnější hranice ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) 2016/399 a vnitřní hranice, na kterých doposud nebyly zrušeny kontroly; |
| --- | --- |

3)

„vnějšími hranicemi“ vnější hranice ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) 2016/399 a vnitřní hranice, na kterých doposud nebyly zrušeny kontroly;

| 4) | „úsekem vnějších hranic“ úsek vnějších hranic ve smyslu čl. 2 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

4)

„úsekem vnějších hranic“ úsek vnějších hranic ve smyslu čl. 2 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1896;

| 5) | „hotspotem“ hotspot ve smyslu čl. 2 bodu 23 nařízení (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

5)

„hotspotem“ hotspot ve smyslu čl. 2 bodu 23 nařízení (EU) 2019/1896;

| 6) | „vnitřními hranicemi, na kterých doposud nebyly zrušeny kontroly“:






  a) | společná hranice mezi členským státem, který v plném rozsahu provádí schengenské acquis, a členským státem, který je povinen toto acquis v plném rozsahu uplatňovat v souladu se svým aktem o přistoupení, pro nějž však příslušné rozhodnutí Rady, které ho zmocňuje toto acquis plně uplatňovat, zatím nevstoupilo v platnost; |
| --- | --- | --- |

6)

„vnitřními hranicemi, na kterých doposud nebyly zrušeny kontroly“:

a)

společná hranice mezi členským státem, který v plném rozsahu provádí schengenské acquis, a členským státem, který je povinen toto acquis v plném rozsahu uplatňovat v souladu se svým aktem o přistoupení, pro nějž však příslušné rozhodnutí Rady, které ho zmocňuje toto acquis plně uplatňovat, zatím nevstoupilo v platnost;

acquis

acquis

acquis

| b) | společná hranice mezi dvěma členskými státy, které jsou povinny uplatňovat schengenské acquis v plném rozsahu v souladu se svými akty o přistoupení, pro něž však příslušné rozhodnutí Rady, které je zmocňuje toto acquis plně uplatňovat, zatím nevstoupilo v platnost; |
| --- | --- |

b)

společná hranice mezi dvěma členskými státy, které jsou povinny uplatňovat schengenské acquis v plném rozsahu v souladu se svými akty o přistoupení, pro něž však příslušné rozhodnutí Rady, které je zmocňuje toto acquis plně uplatňovat, zatím nevstoupilo v platnost;

acquis

acquis

| 7) | „mimořádnou situací“ situace vyplývající z naléhavého a výjimečného tlaku, kdy velký či nepřiměřený počet státních příslušníků třetích zemí překročil, překračuje nebo se očekává, že překročí vnější hranice jednoho nebo více členských států, nebo kdy na vnějších hranicích jednoho nebo více členských států dojde k incidentům souvisejícím s nedovoleným přistěhovalectvím nebo přeshraniční trestnou činností a kdy tyto incidenty mají rozhodující dopad na bezpečnost hranic v takovém rozsahu, že existuje riziko ohrožení fungování schengenského prostoru, nebo jakákoliv jiná situace, u níž je řádně odůvodněna nezbytnost přijetí okamžitých opatření na vnějších hranicích v rámci cílů nástroje; |
| --- | --- |

7)

„mimořádnou situací“ situace vyplývající z naléhavého a výjimečného tlaku, kdy velký či nepřiměřený počet státních příslušníků třetích zemí překročil, překračuje nebo se očekává, že překročí vnější hranice jednoho nebo více členských států, nebo kdy na vnějších hranicích jednoho nebo více členských států dojde k incidentům souvisejícím s nedovoleným přistěhovalectvím nebo přeshraniční trestnou činností a kdy tyto incidenty mají rozhodující dopad na bezpečnost hranic v takovém rozsahu, že existuje riziko ohrožení fungování schengenského prostoru, nebo jakákoliv jiná situace, u níž je řádně odůvodněna nezbytnost přijetí okamžitých opatření na vnějších hranicích v rámci cílů nástroje;

| 8) | „specifickými akcemi“ nadnárodní nebo vnitrostátní projekty, které přinášejí přidanou hodnotu Unie v souladu s cíli nástroje a na něž jeden, několik nebo všechny členské státy mohou obdržet dodatečný příděl do svých programů; |
| --- | --- |

8)

„specifickými akcemi“ nadnárodní nebo vnitrostátní projekty, které přinášejí přidanou hodnotu Unie v souladu s cíli nástroje a na něž jeden, několik nebo všechny členské státy mohou obdržet dodatečný příděl do svých programů;

| 9) | „provozní podporou“ část prostředků přidělených členskému státu, kterou lze použít jako podporu pro veřejné orgány odpovědné za plnění úkolů a poskytování služeb, které pro Unii představují veřejnou službu; |
| --- | --- |

9)

„provozní podporou“ část prostředků přidělených členskému státu, kterou lze použít jako podporu pro veřejné orgány odpovědné za plnění úkolů a poskytování služeb, které pro Unii představují veřejnou službu;

| 10) | „akcemi Unie“ nadnárodní projekty nebo projekty, na kterých má Unie zvláštní zájem a které jsou prováděny v souladu s cíli nástroje. |
| --- | --- |

10)

„akcemi Unie“ nadnárodní projekty nebo projekty, na kterých má Unie zvláštní zájem a které jsou prováděny v souladu s cíli nástroje.

Článek 3

Cíle nástroje

1.   Cílem politiky nástroje jakožto součásti Fondu je zajišťovat silnou a účinnou evropskou integrovanou správu hranic na vnějších hranicích, a tím přispět k zajištění vysoké úrovně vnitřní bezpečnosti v Unii při současném zabezpečení volného pohybu osob v rámci Unie a plném dodržování příslušného acquis Unie a mezinárodních závazků Unie a členských států vyplývajících z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami.

2.   V rámci cíle politiky uvedeného v odstavci 1 nástroj přispívá k dosahování těchto specifických cílů:

| a) | podpora účinné evropské integrované správy hranic na vnějších hranicích prováděné Evropskou pohraniční a pobřežní stráží v rámci sdílené odpovědnosti Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic, s cílem usnadnit legitimní překračování hranic, předcházet nedovolenému přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti, odhalovat je a účinně řídit migrační toky; |
| --- | --- |

a)

podpora účinné evropské integrované správy hranic na vnějších hranicích prováděné Evropskou pohraniční a pobřežní stráží v rámci sdílené odpovědnosti Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic, s cílem usnadnit legitimní překračování hranic, předcházet nedovolenému přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti, odhalovat je a účinně řídit migrační toky;

| b) | podpora společné vízové politiky s cílem zajistit harmonizovaný přístup, pokud jde o vydávání víz, a usnadnit legální cestování a současně přispět k předcházení migračním a bezpečnostním rizikům. |
| --- | --- |

b)

podpora společné vízové politiky s cílem zajistit harmonizovaný přístup, pokud jde o vydávání víz, a usnadnit legální cestování a současně přispět k předcházení migračním a bezpečnostním rizikům.

3.   V rámci specifických cílů stanovených v odstavci 2 se nástroj provádí prostřednictvím prováděcích opatření uvedených v příloze II.

Článek 4

Zákaz diskriminace a dodržování základních práv

Akce financované v rámci nástroje musí být prováděny v plném souladu s právy a zásadami zakotvenými v acquis Unie a Listině a v souladu s mezinárodními závazky Unie v oblasti základních práv, zejména tím, že zajistí dodržování zásady zákazu diskriminace a zásady nenavracení.

acquis

Článek 5

Rozsah podpory

1.   Z nástroje jsou v rámci jeho cílů a v souladu s prováděcími opatřeními uvedenými v příloze II podporovány zejména akce uvedené v příloze III.

Za účelem řešení nepředvídaných nebo nových okolností je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 31 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění seznam akcí v příloze III doplněním nových akcí.

2.   Z nástroje lze za účelem dosažení jeho cílů v souladu s prioritami Unie ve vhodných případech podporovat akce uvedené v příloze III prováděné ve třetích zemích a ve vztahu k nim v souladu s článkem 20.

3.   Pokud jde o akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim, Komise a členské státy společně s Evropskou službou pro vnější činnost zajistí v souladu se svými pravomocemi koordinaci s příslušnými politikami, strategiemi a nástroji Unie. Zejména zajistí, aby akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim:

| a) | byly prováděny v synergii a v souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které jsou podporovány prostřednictvím jiných nástrojů Unie; |
| --- | --- |

a)

byly prováděny v synergii a v souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které jsou podporovány prostřednictvím jiných nástrojů Unie;

| b) | byly slučitelné s vnější politikou Unie, respektovaly zásadu soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou oblast či zemi; |
| --- | --- |

b)

byly slučitelné s vnější politikou Unie, respektovaly zásadu soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou oblast či zemi;

| c) | zaměřovaly se na opatření, která nejsou orientována na rozvoj; a |
| --- | --- |

c)

zaměřovaly se na opatření, která nejsou orientována na rozvoj; a

| d) | sloužily zájmům vnitřních politik Unie a byly v souladu s činnostmi prováděnými v Unii. |
| --- | --- |

d)

sloužily zájmům vnitřních politik Unie a byly v souladu s činnostmi prováděnými v Unii.

4.   Způsobilé nejsou tyto akce:

| a) | akce uvedené v bodě 1 písm. a) přílohy III prováděné na vnitřních hranicích, na kterých doposud nebyly zrušeny kontroly; |
| --- | --- |

a)

akce uvedené v bodě 1 písm. a) přílohy III prováděné na vnitřních hranicích, na kterých doposud nebyly zrušeny kontroly;

| b) | akce související s dočasným znovuzavedením ochrany vnitřních hranic ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

b)

akce související s dočasným znovuzavedením ochrany vnitřních hranic ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) 2016/399;

| c) | akce, jejichž primárním účelem je celní kontrola. |
| --- | --- |

c)

akce, jejichž primárním účelem je celní kontrola.

Odchylně od prvního pododstavce lze akce uvedené v prvním pododstavci považovat za způsobilé v případě, že nastane mimořádné situace.

KAPITOLA II

FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC

ODDÍL 1

Společná ustanovení

Článek 6

Obecné zásady

1.   Podpora poskytovaná z nástroje doplňuje celostátní, regionální a místní intervence a zaměřuje se na přinášení přidané hodnoty Unie k dosažení cílů nástroje.

2.   Komise a členské státy zajistí, aby podpora poskytovaná z nástroje a členskými státy byla v souladu s relevantními akcemi, politikami a prioritami Unie a doplňovala podporu poskytovanou v rámci jiných nástrojů Unie.

3.   Nástroj se provádí v přímém, sdíleném nebo nepřímém řízení v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a), b) a c) finančního nařízení.

Článek 7

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění nástroje na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 činí 5 241 000 000 EUR v běžných cenách.

2.   V důsledku úpravy specifické pro tento program na základě článku 5 nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 se částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku zvýší o dodatečný příděl ve výši 1 000 000 000 EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v příloze II uvedeného nařízení.

3.   Finanční krytí se použije takto:

| a) | částka 3 668 000 000 EUR se přiděluje na programy členských států, z toho 200 568 000 EUR se přiděluje na zvláštní režim průjezdu podle článku 17; |
| --- | --- |

a)

částka 3 668 000 000 EUR se přiděluje na programy členských států, z toho 200 568 000 EUR se přiděluje na zvláštní režim průjezdu podle článku 17;

| b) | částka 1 573 000 000 EUR se přiděluje na tematický nástroj uvedený v článku 8. |
| --- | --- |

b)

částka 1 573 000 000 EUR se přiděluje na tematický nástroj uvedený v článku 8.

4.   Dodatečný příděl uvedený v odstavci 2 se přidělí na tematický nástroj uvedený v článku 8.

5.   Až 0,52 % finančního krytí se přidělí na technickou pomoc z podnětu Komise podle článku 35 nařízení (EU) 2021/1060 za účelem provádění nástroje.

6.   V souladu s příslušnými ustanoveními jednotlivých dohod o přidružení budou vypracována ujednání, která určí povahu a způsoby účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis na nástroji. Co nejdříve poté, co dotčená země v souladu s příslušnou dohodou o přidružení oznámí své rozhodnutí přijmout obsah nástroje a provést ho ve svém vnitrostátním právním řádu, předloží Komise Radě doporučení k zahájení jednání o těchto ujednáních podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Rada neprodleně po obdržení doporučení rozhodne o zmocnění k zahájení těchto jednání. Finanční příspěvky od těchto zemí se připočtou k celkovým zdrojům dostupným z finančního krytí podle odstavce 1.

7.   V souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2021/1060 může být do nástroje v přímém nebo nepřímém řízení na žádost některého členského státu převedeno až 5 % počátečního přídělu tohoto členského státu z kteréhokoli z fondů, na které se vztahuje uvedené nařízení, ve sdíleném řízení. Komise tyto zdroje vynakládá buď přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce. Tyto zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Článek 8

Obecná ustanovení o provádění tematického nástroje

1.   Částka uvedená v čl. 7 odst. 3 písm. b) se přidělí pružně prostřednictvím tematického nástroje, přičemž se použije sdílené, přímé či nepřímé řízení podle toho, jak je stanoveno v pracovních programech. Vzhledem k vnitřní povaze nástroje slouží tematický nástroj především vnitřní politice Unie v souladu se specifickými cíli stanovenými v čl. 3 odst. 2.

Finanční prostředky z tematického nástroje se použijí na tyto jeho složky:

| a) | specifické akce; |
| --- | --- |

a)

specifické akce;

| b) | akce Unie; a |
| --- | --- |

b)

akce Unie; a

| c) | mimořádnou pomoc podle článku 25. |
| --- | --- |

c)

mimořádnou pomoc podle článku 25.

Z částky uvedené v čl. 7 odst. 3 písm. b) tohoto nařízení je rovněž podporována technická pomoc z podnětu Komise uvedená v článku 35 nařízení (EU) 2021/1060.

2.   Finanční prostředky z tematického nástroje jsou určeny na priority s vysokou přidanou hodnotou Unie nebo k reakci na naléhavé potřeby v souladu se schválenými prioritami Unie, které jsou zohledněny v příloze II, včetně potřeby ochrany vnějších hranic a prevence a odhalování přeshraniční trestné činnosti na vnějších hranicích, zejména převaděčství, obchodování s lidmi a nedovoleného přistěhovalectví, jakož i účinného řízení migračních toků a podpory společné vízové politiky.

Z finančních prostředků uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce, s výjimkou finančních prostředků použitých na mimořádnou pomoc v souladu s článkem 25, se podporují pouze akce uvedené v příloze III.

3.   Komise spolupracuje s organizacemi občanské společnosti a relevantními sítěmi, zejména za účelem přípravy a hodnocení pracovních programů pro akce Unie financované z nástroje.

4.   Pokud jsou členským státům poskytnuty finanční prostředky z tematického nástroje v přímém nebo nepřímém řízení, Komise zajistí, aby nebyly vybrány projekty, na které se vztahuje její odůvodněné stanovisko vydané v řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, které zpochybňuje legalitu a správnost výdajů nebo provádění těchto projektů.

5.   Pro účely článku 23 a čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060, pokud jsou finanční prostředky z tematického nástroje vynakládány ve sdíleném řízení, zajistí dotčený členský stát, aby se na plánované akce nevztahovalo odůvodněné stanovisko Komise vydané v řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, které zpochybňuje legalitu a správnost výdajů nebo provádění akcí, a Komise posoudí, zda tomu tak je.

6.   Komise stanoví celkovou částku, jež má být pro tematický nástroj uvolněna z prostředků přidělených v rozpočtu Unie na daný rok.

7.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pro tematický nástroj rozhodnutí o financování podle článku 110 finančního nařízení, přičemž definuje cíle a akce, které budou podporovány, a určí částky pro jeho jednotlivé složky uvedené v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku. Rozhodnutí o financování mohou být roční nebo víceletá a mohou se vztahovat na jednu nebo více složek tematického nástroje uvedených v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 32 odst. 3 tohoto nařízení.

8.   Komise zajistí spravedlivé a transparentní rozdělení zdrojů mezi specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2. Komise podá zprávu o využívání tematického nástroje a o jeho rozdělení mezi složky uvedené v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku, včetně podpory poskytované akcím v třetích zemích nebo ve vztahu k nim v rámci akcí Unie.

9.   Po přijetí rozhodnutí o financování uvedeného v odstavci 7 může Komise provést odpovídající změny v programech členských států.

ODDÍL 2

Podpora a provádění ve sdíleném řízení

Článek 9

Oblast působnosti

1.   Tento oddíl se vztahuje na částku uvedenou v čl. 7 odst. 3 písm. a) a na dodatečné zdroje, které mají být vynakládány ve sdíleném řízení v souladu s rozhodnutím o financování týkajícím se tematického nástroje podle článku 8.

2.   Podpora podle tohoto oddílu se provádí ve sdíleném řízení v souladu s článkem 63 finančního nařízení a s nařízením (EU) 2021/1060.

Článek 10

Rozpočtové zdroje

1.   Částka uvedená v čl. 7 odst. 3 písm. a) se přidělí na programy členských států orientačně takto:

| a) | 3 057 000 000 EUR v souladu s přílohou I; |
| --- | --- |

a)

3 057 000 000 EUR v souladu s přílohou I;

| b) | 611 000 000 EUR na úpravu přídělů na programy členských států podle čl. 14 odst. 1. |
| --- | --- |

b)

611 000 000 EUR na úpravu přídělů na programy členských států podle čl. 14 odst. 1.

2.   Pokud není částka uvedená v odst. 1 písm. b) tohoto článku přidělena v plné výši, může být zbývající částka přidána k částce uvedené v čl. 7 odst. 3 písm. b).

Článek 11

Předběžné financování

1.   V souladu s čl. 90 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1060  se předběžné financování z nástroje vyplácí v ročních splátkách před 1. červencem každého roku, s výhradou dostupnosti finančních prostředků, takto:

| a) | 2021: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %;

| b) | 2022: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %;

| c) | 2023: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %;

| d) | 2024: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %;

| e) | 2025: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %;

| f) | 2026: 5 %; |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %;

2.   Pokud je program členského státu přijat po 1. červenci 2021, vyplatí se dřívější splátky v roce jeho přijetí.

Článek 12

Míry spolufinancování

1.   Příspěvek z rozpočtu Unie nepřesáhne 75 % celkových způsobilých výdajů na daný projekt.

2.   V případě projektů prováděných v rámci specifických akcí lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 90 % celkových způsobilých výdajů.

3.   V případě akcí uvedených v příloze IV lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 90 % celkových způsobilých výdajů.

4.   V případě provozní podpory, včetně zvláštního režimu průjezdu uvedeného v článku 17, lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů.

5.   Příspěvek z rozpočtu Unie lze zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů v souladu s čl. 85 odst. 2 nebo 3 nařízení (EU) 2018/1240.

6.   V případě mimořádné pomoci uvedené v článku 25 lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů.

7.   V případě technické pomoci z podnětu členských států lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů, v souladu s omezeními stanovenými v čl. 36 odst. 5 písm. b) bodě vi) nařízení (EU) 2021/1060.

8.   Míra spolufinancování a maximální výše podpory z nástroje se pro druhy akcí financované z příspěvků uvedených v odstavcích 1 až 7 stanoví v rozhodnutí Komise o schválení programu členského státu.

9.   V rozhodnutí Komise o schválení programu členského státu se pro každý druh akce stanoví, zda se míra spolufinancování použije na:

| a) | celkový příspěvek včetně příspěvku z veřejných zdrojů a soukromých zdrojů, nebo |
| --- | --- |

a)

celkový příspěvek včetně příspěvku z veřejných zdrojů a soukromých zdrojů, nebo

| b) | pouze příspěvek z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

b)

pouze příspěvek z veřejných zdrojů.

Článek 13

Programy členských států

1.   Každý členský stát zajistí, aby priority vymezené v jeho programu odpovídaly prioritám Unie v oblasti správy hranic a vízové politiky reagovaly na výzvy Unie v této oblasti a byly plně v souladu s příslušným acquis Unie a s mezinárodními závazky Unie a členských států vyplývajícími z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami. Při vymezování priorit svých programů členské státy zajistí, aby v nich byla náležitě zohledněna prováděcí opatření uvedená v příloze II.

Vzhledem k vnitřní povaze nástroje slouží programy členských států především vnitřní politice Unie v souladu se specifickými cíli stanovenými v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení.

Komise programy členských států posoudí v souladu s článkem 23 nařízení (EU) 2021/1060.

2.   V rámci zdrojů přidělených podle čl. 10 odst. 1, a aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku, přidělí každý členský stát ve svém programu nejméně 10 % na specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b).

3.   Členský stát může přidělit méně než minimální podíl uvedený v odstavci 2 pouze tehdy, pokud v programu podrobně vysvětlí, proč by přidělení zdrojů pod touto úrovní neohrozilo dosažení daného cíle.

4.   Komise zajistí, aby byly při vypracovávání programů členských států v rané fázi a včas zohledněny poznatky a odborné znalosti příslušných decentralizovaných agentur, zejména Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, agentury eu-LISA a Agentury Evropské unie pro základní práva zřízené nařízením Rady (ES) č. 168/2007 (50), pokud jde o oblasti jejich pravomocí.

5.   Komise konzultuje s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž akce zahrnuté do provozní podpory, aby se zajistil soulad a doplňkovost s akcemi Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a akcemi členských států ohledně správy hranic, zamezilo se dvojímu financování a bylo dosaženo nákladové efektivnosti. V případě potřeby Komise konzultuje s agenturou eu-LISA akce zahrnuté do provozní podpory, u nichž má agentura eu-LISA zvláštní odborné znalosti v souladu se svým mandátem.

6.   Komise může příslušné decentralizované agentury, včetně agentur uvedených v odstavci 4, ve vhodných případech zapojit do úkolů týkajících se monitorování a hodnocení podle oddílu 5, zejména s cílem zajistit, aby akce prováděné s podporou nástroje byly v souladu s příslušným acquis Unie a schválenými prioritami Unie.

7.   Po přijetí doporučení v souladu s nařízením (EU) č. 1053/2013, které spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení, a vydání doporučení v rámci hodnocení zranitelnosti v souladu s nařízením (EU) 2019/1896 dotčený členský stát spolu s Komisí přezkoumá nejvhodnější přístup k realizaci těchto doporučení za podpory nástroje.

8.   Komise v příslušných případech zapojí Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž do postupu posuzování, pokud jde o nejvhodnější přístup k realizaci doporučení podle odstavce 7 s podporou nástroje. V této souvislosti může Komise v příslušných případech využít odborných znalostí institucí, agentur a jiných subjektů Unie, pokud jde o konkrétní otázky spadající do oblastí jejich působnosti.

9.   Při provádění odstavce 7 dotčený členský stát stanoví realizaci opatření pro řešení veškerých zjištěných nedostatků, zejména opatření pro řešení závažných nedostatků a zjištěného nesouladu, jako prioritu svého programu.

10.   V případě potřeby se dotčený program členského státu změní v souladu s článkem 24 nařízení (EU) 2021/1060, aby zohlednil doporučení uvedená v odstavci 7 tohoto článku.

11.   Ve spolupráci s Komisí a s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v rámci jejich působností a na základě konzultací s nimi může dotčený členský stát přerozdělit zdroje v rámci svého programu, včetně zdrojů naplánovaných pro provozní podporu, s cílem realizovat doporučení uvedená v odstavci 7, mají-li finanční dopady.

12.   Kdykoli se členský stát rozhodne provést projekt s podporou nástroje společně se třetí zemí nebo ve třetí zemi, konzultuje tuto skutečnost s Komisí ještě před schválením projektu.

13.   Kdykoliv se členský stát rozhodne provést akci podporovanou z nástroje společně s třetí zemí, ve třetí zemi nebo ve vztahu k ní v souvislosti s monitorováním, odhalováním, identifikací a sledováním nedovoleného překračování hranic, jeho předcházením a zadržováním osob nedovoleně překračujících hranice, pro účely odhalování nedovoleného přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti, předcházení těmto jevům a boje proti nim, jakož i za účelem lepšího zajištění ochrany a záchrany životů migrantů, uvedený členský stát zajistí, aby Komise byla informována o jakékoli dvoustranné či mnohostranné dohodě o spolupráci s takovou třetí zemí v souladu s čl. 76 odst. 3 nařízení (EU) 2019/1896.

14.   Pokud jde o vybavení včetně dopravních prostředků a systémy IKT nezbytné pro účinnou a bezpečnou ochranu hranic, včetně pátracích a záchranných operací, a nakoupené s podporou nástroje:

| a) | členské státy zajistí, aby při zahájení nákupu vybavení a systémů IKT, které mají být vyvinuty s podporou nástroje, byly dodrženy normy stanovené v souladu s články 16 a 64 nařízení (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

a)

členské státy zajistí, aby při zahájení nákupu vybavení a systémů IKT, které mají být vyvinuty s podporou nástroje, byly dodrženy normy stanovené v souladu s články 16 a 64 nařízení (EU) 2019/1896.

| b) | veškeré rozsáhlé operativní vybavení pro správu hranic, například vzdušné a námořní dopravní prostředky a prostředky ostrahy nakoupené členskými státy, musejí být zaregistrovány v rezervě technického vybavení Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž pro účely poskytování tohoto vybavení v souladu s čl. 64 odst. 9 nařízení (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

b)

veškeré rozsáhlé operativní vybavení pro správu hranic, například vzdušné a námořní dopravní prostředky a prostředky ostrahy nakoupené členskými státy, musejí být zaregistrovány v rezervě technického vybavení Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž pro účely poskytování tohoto vybavení v souladu s čl. 64 odst. 9 nařízení (EU) 2019/1896;

| c) | toto vybavení lze dále používat i v těchto doplňkových oblastech: celní kontrola, námořní operace víceúčelové povahy a k dosahování cílů Fondu pro vnitřní bezpečnost a Azylového, migračního a integračního fondu; |
| --- | --- |

c)

toto vybavení lze dále používat i v těchto doplňkových oblastech: celní kontrola, námořní operace víceúčelové povahy a k dosahování cílů Fondu pro vnitřní bezpečnost a Azylového, migračního a integračního fondu;

| d) | za účelem podpory soudržného plánování rozvoje kapacit Evropské pohraniční a pobřežní stráže a možností využívání společného zadávání veřejných zakázek členské státy informují Komisi, v rámci povinnosti podávání zpráv podle článku 29, o dostupném víceletém plánování vybavení, jehož koupi v rámci nástroje očekávají, a Komise tyto informace předloží Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž. |
| --- | --- |

d)

za účelem podpory soudržného plánování rozvoje kapacit Evropské pohraniční a pobřežní stráže a možností využívání společného zadávání veřejných zakázek členské státy informují Komisi, v rámci povinnosti podávání zpráv podle článku 29, o dostupném víceletém plánování vybavení, jehož koupi v rámci nástroje očekávají, a Komise tyto informace předloží Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž.

Vybavení a systémy IKT uvedené v prvním pododstavci, jsou způsobilé pro finanční podporu z nástroje, pouze pokud splňují požadavky uvedené v první pododstavci písm. a).

Pro účely prvního pododstavce písm. c) vybavení a systémy IKT zůstanou dostupné a použitelné pro činnosti v oblasti účinné a bezpečné ochrany hranic. Používání vybavení v uvedených doplňkových oblastech uvedených v prvním pododstavci písm. c) nepřesáhne 30 % celkové doby používání tohoto vybavení. Systémy IKT vyvinuté pro účely prvního pododstavce písm. c) poskytují údaje a služby pro systémy správy hranic na vnitrostátní či unijní úrovni. Členské státy ve výroční zprávě o výkonnosti informují Komisi o každém takovém víceúčelovém použití podle prvního pododstavce písm. c) a o místě použití víceúčelového vybavení a systémů IKT.

15.   Pokud členské státy provádějí akce podle nástroje, věnují zvláštní pozornost svým mezinárodním závazkům týkajícím se pátracích a záchranných operací na moři. Vybavení a systémy IKT uvedené v odst. 14 prvním pododstavci písm. a) až d) lze použít při pátracích a záchranných operacích za situací, jež mohou nastat v průběhu operací ostrahy hranic na moři.

16.   Odborná příprava v oblasti správy hranic vykonávaná s podporou nástroje vychází z příslušných harmonizovaných evropských standardů pro vzdělávání a společných standardů odborné přípravy pro pohraniční a pobřežní stráž se zaručenou kvalitou, zejména ze společných hlavních osnov uvedených v čl. 62 odst. 6 nařízení (EU) 2019/1896.

17.   Členské státy ve svých programech provádějí zejména akce uvedené v příloze IV. S cílem řešit nepředvídané nebo nové okolnosti a zajistit účinné provádění finančních prostředků je Komisi v souladu s článkem 31 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny seznamu akcí způsobilých k vyšším mírám spolufinancování, který je obsažen v příloze IV.

18.   Programování podle čl. 22 odst. 5 nařízení (EU) 2021/1060  vychází z typů intervencí uvedených v tabulce 1 přílohy VI tohoto nařízení a zahrnuje orientační rozdělení programových zdrojů podle typu intervence v rámci každého specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení.

Článek 14

Přezkum v polovině období

1.   V roce 2024 přidělí Komise programům dotčených členských států dodatečnou částku uvedenou v čl. 10 odst. 1 písm. b) v souladu s kritérii uvedenými v bodě 1 písm. c) a v bodech 2 až 10 přílohy I. Tato přidělená částka bude založena na nejnovějších dostupných statistických údajích pro kritéria uvedená v bodě 1 písm. c) a v bodech 2 až 10 přílohy I. Toto financování se použije od 1. ledna 2025.

2.   Pokud není nejméně 10 % počátečního přídělu na program uvedeného v čl. 10 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení pokryto žádostmi o platby předloženými v souladu s článkem 91 nařízení (EU) 2021/1060, není dotčený členský stát způsobilý získat dodatečný příděl pro svůj program uvedený v čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení.

3.   Při přidělování prostředků z tematického nástroje uvedeného v článku 8 tohoto nařízení od 1. ledna 2025 Komise zohlední pokrok členských států při dosahování milníků výkonnostního rámce podle článku 16 nařízení (EU) 2021/1060 a zjištěné nedostatky v provádění.

Článek 15

Specifické akce

1.   Členský stát může získat finanční prostředky na specifické akce navíc ke svému přídělu podle čl. 10 odst. 1, jsou-li tyto finanční prostředky následně takto označeny v jeho programu a jsou-li použity jako příspěvek k dosahování cílů nástroje.

2.   Financování specifických akcí se nepoužije pro jiné akce v daném programu členského státu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny programu členského státu schválené Komisí.

Článek 16

Provozní podpora

1.   Členský stát může využít až 33 % částky přidělené na svůj program z nástroje k financování provozní podpory pro veřejné orgány odpovědné za plnění úkolů a poskytování služeb, které představují pro Unii veřejnou službu.

2.   Při využívání provozní podpory členský stát dodržuje relevantní acquis Unie.

3.   Členský stát vysvětlí ve svém programu a ve výročních zprávách o výkonnosti uvedených ve článku 29, jak využití provozní podpory přispívá k dosažení cílů nástroje. Před schválením programu členského státu Komise po konzultacích s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a v příslušných případech s agenturou eu-LISA v rámci oblastí působnosti uvedených agentur v souladu s čl. 13 odst. 4 posoudí výchozí situaci v členských státech, které vyjádřily svůj záměr využít provozní podporu, přičemž zohlední informace předložené těmito členskými státy a případně dostupné informace vyplývající ze schengenského hodnocení a hodnocení zranitelnosti, včetně doporučení v návaznosti na schengenské hodnocení a hodnocení zranitelnosti.

4.   Aniž je dotčen čl. 5 odst. 4 písm. c), soustředí se provozní podpora na akce, na něž se vztahují výdaje uvedené v příloze VII.

5.   S cílem řešit nepředvídané nebo nové okolnosti nebo zajistit účinné provádění financování je Komisi v souladu s článkem 31 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy VII, pokud jde o výdaje, jež jsou způsobilé pro provozní podporu.

Článek 17

Provozní podpora na zvláštní režim průjezdu

1.   Nástroj poskytne podporu na náhradu za ušlé poplatky z víz udělených za účelem průjezdu a na krytí dodatečných nákladů vzniklých v důsledku zavedení režimu k usnadnění průjezdu v souladu s nařízeními (ES) č. 693/2003 a (ES) č. 694/2003.

2.   Zdroje přidělené Litvě na zvláštní režim průjezdu v souladu s čl. 7 odst. 3 písm. a) se poskytují jako dodatečná provozní podpora pro Litvu, mimo jiné i na investice do infrastruktury, v souladu s výdaji, které jsou způsobilé k provozní podpoře v rámci jejího programu stanoveného v příloze VII.

3.   Odchylně od čl. 16 odst. 1 může Litva využívat částku, která jí byla přidělena v souladu s čl. 7 odst. 3 písm. a), k financování provozní podpory nad rámec částky uvedené v čl. 16 odst. 1.

4.   Komise a Litva přezkoumají uplatnění tohoto článku v případě změn, které mají dopad na existenci nebo fungování zvláštního režimu průjezdu.

5.   Zdroje přidělené na zvláštní režim průjezdu v souladu s čl. 7 odst. 3 písm. a) se na základě odůvodněné žádosti Litvy přezkoumají a v případě potřeby upraví před přijetím posledního pracovního programu pro tematický nástroj podle článku 8, a to v mezích rozpočtových zdrojů podle čl. 7 odst. 3 písm. b), prostřednictvím tematického nástroje podle článku 8.

Článek 18

Řídicí kontroly a audity projektů uskutečňovaných mezinárodními organizacemi

1.   Tento článek se použije na mezinárodní organizace nebo jejich agentury podle čl. 62 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) bodu ii) finančního nařízení, jejichž systémy, pravidla a postupy byly Komisí podle čl. 154 odst. 4 a 7 uvedeného nařízení posouzeny kladně za účelem nepřímého provádění grantů financovaných z rozpočtu Unie (dále jen „mezinárodní organizace“).

2.   Aniž jsou dotčeny čl. 83 první pododstavec písm. a) nařízení (EU) 2021/1060 a článek 129 finančního nařízení, je-li mezinárodní organizace příjemcem ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (EU) 2021/1060, není řídící orgán povinen provádět řídicí kontroly uvedené v čl. 74 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) nařízení (EU) 2021/1060, pokud mezinárodní organizace předloží řídícímu orgánu dokumenty uvedené v čl. 155 odst. 1 prvním pododstavci písm. a), b) a c) finančního nařízení.

3.   Aniž je dotčen čl. 155 odst. 1 první pododstavec písm. c) finančního nařízení, prohlášení řídícího subjektu, které má mezinárodní organizace předložit, potvrdí, že projekt je v souladu s platnými právními předpisy a s podmínkami podpory projektu.

4.   Kromě toho, mají-li být uhrazeny náklady podle čl. 53 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/1060, v prohlášení řídícího subjektu, které má předložit mezinárodní organizace, musí být potvrzeno, že byly ověřeny:

| a) | faktury a doklady o jejich platbě příjemcem; |
| --- | --- |

a)

faktury a doklady o jejich platbě příjemcem;

| b) | účetní záznamy nebo účetní kódy vedené příjemcem pro operace spojené s výdaji vykázanými řídícímu orgánu. |
| --- | --- |

b)

účetní záznamy nebo účetní kódy vedené příjemcem pro operace spojené s výdaji vykázanými řídícímu orgánu.

5.   Mají-li být uhrazeny náklady podle čl. 53 odst. 1 písm. b), c) nebo d) nařízení (EU) 2021/1060, v prohlášení řídícího subjektu, které má mezinárodní organizace předložit, musí být potvrzeno, že byly splněny podmínky pro úhradu výdajů.

6.   Doklady uvedené v čl. 155 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) a c) finančního nařízení se poskytují řídícímu orgánu spolu s každou žádostí o platbu předloženou příjemcem.

7.   Příjemce předkládá řídícímu orgánu každoročně do 15. října účetní závěrku. K ní musí být přiložen výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok musí uvádět, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a jsou nákladově efektivní a zda jsou uskutečněné operace legální a správné. Musí rovněž uvádět, zda auditní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášeních řídícího subjektu předložených mezinárodní organizací, včetně informací o podezřeních z podvodu. Musí poskytovat jistotu, že výdaje uvedené v žádostech o platbu, které mezinárodní organizace předložila řídícímu orgánu, jsou legální a správné.

8.   Aniž jsou dotčeny stávající možnosti provádění dalších auditů podle článku 127 finančního nařízení, řídící orgán vypracuje prohlášení řídícího subjektu uvedené v čl. 74 odst. 1 prvním pododstavci písm. f) nařízení (EU) 2021/1060. Řídící orgán tak učiní na základě dokumentů předložených mezinárodní organizací podle odstavců 2 až 5 a 7 tohoto článku, místo aby se spoléhal na řídicí kontroly podle čl. 74 odst. 1 uvedeného nařízení.

9.   Dokument, který stanoví podmínky podpory podle čl. 73 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1060, musí obsahovat požadavky stanovené v tomto článku.

10.   Odstavec 2 se nepoužije, a řídící orgán je tedy povinen provést řídicí kontroly, pokud:

| a) | tento řídící orgán zjistí zvláštní riziko nesrovnalosti nebo náznak podvodu v souvislosti s projektem zahájeným nebo prováděným mezinárodní organizací; |
| --- | --- |

a)

tento řídící orgán zjistí zvláštní riziko nesrovnalosti nebo náznak podvodu v souvislosti s projektem zahájeným nebo prováděným mezinárodní organizací;

| b) | mezinárodní organizace nepředloží tomuto řídícímu orgánu dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7, nebo |
| --- | --- |

b)

mezinárodní organizace nepředloží tomuto řídícímu orgánu dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7, nebo

| c) | dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7, které mezinárodní organizace předložila, jsou neúplné. |
| --- | --- |

c)

dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7, které mezinárodní organizace předložila, jsou neúplné.

11.   Je-li projekt, jehož příjemcem ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (EU) 2021/1060  je mezinárodní organizace, součástí vzorku podle článku 79 uvedeného nařízení, může auditní orgán vykonávat svou činnost na základě dílčího vzorku operací, jež souvisejí s tímto projektem. Jsou-li v dílčím vzorku zjištěny chyby, může auditní orgán případně požádat auditora mezinárodní organizace, aby posoudil celý rozsah a celkové množství chyb v daném projektu.

ODDÍL 3

Podpora a provádění v přímém nebo nepřímém řízení

Článek 19

Oblast působnosti

Komise provádí podporu podle tohoto oddílu buď přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce.

Článek 20

Způsobilé subjekty

1.   Pro financování Unií jsou způsobilé tyto subjekty:

| a) | právní subjekty usazené v:






  i) | členském státě nebo zámořské zemi nebo území s ním spojenými; |
| --- | --- | --- |

a)

právní subjekty usazené v:

i)

členském státě nebo zámořské zemi nebo území s ním spojenými;

| ii) | třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavci 3; |
| --- | --- |

ii)

třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavci 3;

| b) | právní subjekty založené podle práva Unie nebo mezinárodní organizace relevantní pro účely nástroje. |
| --- | --- |

b)

právní subjekty založené podle práva Unie nebo mezinárodní organizace relevantní pro účely nástroje.

2.   Pro financování Unií nejsou způsobilé fyzické osoby.

3.   Subjekty uvedené v odst. 1 písm. a) bodě ii) se účastní jako součást konsorcia sestávajícího alespoň ze dvou nezávislých subjektů, z nichž alespoň jeden je usazen v členském státě.

Subjekty účastnící se jako součást konsorcia podle prvního pododstavce tohoto odstavce zajistí, aby akce, jichž se účastní, byly v souladu se zásadami zakotvenými v Listině a aby přispívaly k dosahování cílů nástroje.

Článek 21

Akce Unie

1.   Z podnětu Komise může být nástroj použit k financování akcí Unie, jež se týkají jeho cílů, v souladu s přílohou III.

2.   Akce Unie mohou poskytovat financování kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek.

3.   Granty prováděné v přímém řízení se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

4.   Členy hodnotící komise, která posuzuje návrhy, uvedené v článku 150 finančního nařízení mohou být externí odborníci.

5.   Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a lze je považovat za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použije se čl. 37 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (51).

Článek 22

Technická pomoc z podnětu Komise

V souladu s článkem 35 nařízení (EU) 2021/1060  lze z nástroje podpořit technickou pomoc prováděnou z podnětu nebo jménem Komise financováním ve výši 100 %.

Článek 23

Audity

Audity použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty, a to i těmi, jež nebyly pověřeny orgány, institucemi ani jinými subjekty Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku 127 finančního nařízení.

Článek 24

Informování, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci akcí a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné, smysluplné a přiměřené informace různým cílovým skupinám, včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti. Zajistí viditelnost financování z prostředků Unie a poskytnou informace, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy veřejné zobrazení těchto informací není možné nebo vhodné nebo kdy je jejich poskytování omezeno zákonem, zejména z důvodu bezpečnosti, veřejného pořádku, trestního vyšetřování nebo ochrany osobních údajů. Aby byla zajištěna viditelnost financování z prostředků Unie, uvedou příjemci finančních prostředků Unie při veřejné komunikaci o dané akci původ těchto prostředků a rovněž zobrazí znak Unie.

2.   S cílem informovat co nejširší veřejnost Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se nástroje, akcí uskutečněných v jeho rámci a dosažených výsledků.

Finanční zdroje přidělené na nástroj rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli nástroje.

3.   Komise zveřejní pracovní programy týkající se tematického nástroje uvedeného v článku 8. V případě podpory poskytované v přímém a nepřímém řízení zveřejní Komise informace uvedené v čl. 38 odst. 2 finančního nařízení na veřejně přístupných internetových stránkách a tyto informace pravidelně aktualizuje. Tyto informace se zveřejní v otevřeném strojově čitelném formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, extrahování a srovnávání údajů.

ODDÍL 4

Podpora a provádění ve sdíleném, přímém nebo nepřímém řízení

Článek 25

Mimořádná pomoc

1.   Fond poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a konkrétních potřeb v případě řádně odůvodněných mimořádných situací.

V reakci na takové řádné odůvodněné mimořádné situace může Komise poskytnout mimořádnou pomoc v mezích dostupných zdrojů.

2.   Mimořádná pomoc může mít podobu grantů přidělených přímo decentralizovaným agenturám.

3.   Mimořádná pomoc může být na programy členských států přidělena navíc k přídělu podle čl. 10 odst. 1 za předpokladu, že je následně v programech členských států jako taková označena. Toto financování se nepoužije pro jiné akce v daném programu členského státu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny programu členského státu schválené Komisí. Předběžné financování mimořádné pomoci může s výhradou dostupnosti finančních prostředků činit 95 % příspěvku Unie.

4.   Granty prováděné v přímém řízení se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

5.   Je-li to nezbytné v zájmu provádění akce, může se mimořádná pomoc vztahovat na výdaje vzniklé přede dnem podání žádosti o grant nebo žádosti o pomoc v souvislosti s uvedenou akcí, nikoli však před 1. lednem 2021.

6.   Mimořádná pomoc se poskytuje způsobem, který je zcela v souladu jak s příslušným acquis Unie, tak i s mezinárodními závazky Unie a členských států, které vyplývají z mezinárodních nástrojů, jichž jsou stranami.

7.   V řádně odůvodněných závažných a naléhavých případech a s cílem zajistit včasnou dostupnost zdrojů pro mimořádnou pomoc může Komise postupem podle čl. 32 odst. 4 samostatně přijmout rozhodnutí o financování mimořádné pomoci podle článku 110 finančního nařízení prostřednictvím okamžitě použitelného prováděcího aktu. Uvedený akt zůstává v platnosti po dobu nejvýše 18 měsíců.

Článek 26

Kumulativní a alternativní financování

1.   Na akci, na niž byl získán příspěvek v rámci nástroje, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, včetně fondů ve sdíleném řízení, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový další příspěvek na akci se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

2.   V souladu s čl. 73 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1060 mohou akce, kterým byla udělena „pečeť excelence“ ve smyslu čl. 2 bodu 45 uvedeného nařízení, obdržet podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Evropského sociálního fondu. Pečeť excelence mohou obdržet jen akce, které splňují všechny tyto podmínky:

| a) | byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto nástroje; |
| --- | --- |

a)

byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto nástroje;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů a |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů a

| c) | nemohou být financovány v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení. |
| --- | --- |

c)

nemohou být financovány v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení.

ODDÍL 5

Monitorování, podávání zpráv a hodnocení

Pododdíl 1

Společná ustanovení

Článek 27

Monitorování a podávání zpráv

1.   Komise na základě své povinnosti podávat zprávy podle čl. 41 odst. 3 prvního pododstavce písm. h) bodu iii) finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu a Radě informace o hlavních ukazatelích výkonnosti uvedených v příloze V tohoto nařízení.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 31 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha V za účelem provedení nezbytných úprav hlavních ukazatelů výkonnosti uvedených v uvedené příloze.

3.   Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku při dosahování specifických cílů stanovených v čl. 3 odst. 2 jsou uvedeny v příloze VIII. Pro ukazatele výstupů se výchozí hodnota stanoví na nulu. Milníky stanovené pro rok 2024 a cíle stanovené pro rok 2029 jsou kumulativní.

4.   Komise podává rovněž zprávy o použití tematického nástroje podle článku 8 na podporu akcí ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim a o podílu prostředků tematického nástroje, jež byly použity na podporu uvedených akcí.

5.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie, a je-li to vhodné, i pro členské státy stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

6.   Pro zajištění účinného posouzení pokroku nástroje dosaženého při dosahování jeho cílů je Komisi v souladu s článkem 31 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha VIII za účelem změny nebo doplnění ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení, mimo jiné informací, které mají poskytovat členské státy. Jakékoli změny přílohy VIII se použijí pouze na projekty, které byly vybrány po vstupu těchto změn v platnost.

Článek 28

Hodnocení

1.   Komise provede do 31. prosince 2024 hodnocení tohoto nařízení v polovině období. Vedle prvků stanovených v čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 se v hodnocení v polovině období posoudí:

| a) | účinnost nástroje, včetně pokroku dosaženého při dosahování jeho cílů s přihlédnutím ke všem relevantním již dostupným informacím, zejména k výročním zprávám o výkonnosti uvedeným v článku 29 a k ukazatelům výstupů a výsledků stanoveným v příloze VIII; |
| --- | --- |

a)

účinnost nástroje, včetně pokroku dosaženého při dosahování jeho cílů s přihlédnutím ke všem relevantním již dostupným informacím, zejména k výročním zprávám o výkonnosti uvedeným v článku 29 a k ukazatelům výstupů a výsledků stanoveným v příloze VIII;

| b) | účinnost využívání zdrojů přidělených nástroji a účinnost řídicích a kontrolních opatření zavedených k jeho provádění; |
| --- | --- |

b)

účinnost využívání zdrojů přidělených nástroji a účinnost řídicích a kontrolních opatření zavedených k jeho provádění;

| c) | pokračující význam a vhodnost prováděcích opatření uvedených v příloze II; |
| --- | --- |

c)

pokračující význam a vhodnost prováděcích opatření uvedených v příloze II;

| d) | koordinace, soulad a doplňkovost akcí podporovaných v rámci nástroje a podpory poskytované z jiných fondů Unie; |
| --- | --- |

d)

koordinace, soulad a doplňkovost akcí podporovaných v rámci nástroje a podpory poskytované z jiných fondů Unie;

| e) | přidaná hodnota Unie u akcí prováděných v rámci nástroje. |
| --- | --- |

e)

přidaná hodnota Unie u akcí prováděných v rámci nástroje.

Toto hodnocení v polovině období zohlední výsledky zpětného hodnocení účinků nástroje pro finanční podporu správy hranic a víz, který byl součástí Fondu pro vnitřní bezpečnost, v období 2014-2020.

2.   Vedle prvků stanovených v čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060 zpětné hodnocení rovněž zahrnuje prvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku. Kromě toho se vyhodnotí dopad nástroje.

3.   Hodnocení v polovině období a zpětné hodnocení se provádějí včas tak, aby mohla přispět do rozhodovacího procesu, včetně případné změny tohoto nařízení.

4.   Komise zajistí, aby informace uvedené v hodnocení v polovině období a ve zpětném hodnocení byly veřejně dostupné, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy je poskytnutí informací omezeno právními předpisy, zejména z důvodů fungování nebo bezpečnosti vnějších hranic v rámci evropské integrované správy hranic, bezpečnosti, veřejného pořádku, trestního vyšetřování nebo ochrany osobních údajů.

5.   Při hodnocení v polovině období a zpětném hodnocení Komise věnuje zvláštní pozornost hodnocení akcí prováděných se třetími zeměmi, ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim v souladu s článkem 5 a čl. 13 odst. 12 a 13.

Pododdíl 2

Pravidla pro sdílené řízení

Článek 29

Výroční zprávy o výkonnosti

1.   Do 15. února 2023 a do 15. února každého následujícího roku až do roku 2031 včetně předloží členské státy Komisi výroční zprávu o výkonnosti podle čl. 41 odst. 7 nařízení (EU) 2021/1060.

Vykazované období zahrnuje poslední účetní období ve smyslu čl. 2 bodu 29 nařízení (EU) 2021/1060 předcházející roku, v němž je předkládána zpráva. Zpráva předložená do 15. února 2023 zahrne období od 1. ledna 2021.

2.   Výroční zpráva o výkonnosti obsahuje zejména informace o:

| a) | pokroku při provádění programu členského státu a dosahování milníků a cílů v něm stanovených, přičemž se zohlední nejnovější údaje požadované podle článku 42 nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

a)

pokroku při provádění programu členského státu a dosahování milníků a cílů v něm stanovených, přičemž se zohlední nejnovější údaje požadované podle článku 42 nařízení (EU) 2021/1060;

| b) | veškerých otázkách, které ovlivňují výkonnost programu členského státu, a opatřeních přijatých k jejich řešení, včetně informací o veškerých odůvodněných stanoviscích vydaných Komisí v řízeních o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU v souvislosti s prováděním nástroje; |
| --- | --- |

b)

veškerých otázkách, které ovlivňují výkonnost programu členského státu, a opatřeních přijatých k jejich řešení, včetně informací o veškerých odůvodněných stanoviscích vydaných Komisí v řízeních o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU v souvislosti s prováděním nástroje;

| c) | doplňkovosti akcí podporovaných v rámci nástroje a podpory poskytované z jiných fondů Unie, zejména akcí prováděných ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim; |
| --- | --- |

c)

doplňkovosti akcí podporovaných v rámci nástroje a podpory poskytované z jiných fondů Unie, zejména akcí prováděných ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim;

| d) | přispění programu členského státu k provádění příslušného acquis Unie a akčních plánů; |
| --- | --- |

d)

přispění programu členského státu k provádění příslušného acquis Unie a akčních plánů;

| e) | provádění činností v oblasti komunikace a zviditelnění; |
| --- | --- |

e)

provádění činností v oblasti komunikace a zviditelnění;

| f) | plnění příslušných základních podmínek a jejich uplatňování v průběhu celého programového období, zejména dodržování základních práv; |
| --- | --- |

f)

plnění příslušných základních podmínek a jejich uplatňování v průběhu celého programového období, zejména dodržování základních práv;

| g) | výši výdajů v souladu s čl. 85 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2018/1240 zahrnutých do účetní závěrky podle článku 98 nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

g)

výši výdajů v souladu s čl. 85 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2018/1240 zahrnutých do účetní závěrky podle článku 98 nařízení (EU) 2021/1060;

| h) | provádění projektů ve třetí zemi nebo ve vztahu k ní. |
| --- | --- |

h)

provádění projektů ve třetí zemi nebo ve vztahu k ní.

Výroční zpráva o výkonnosti obsahuje souhrn zahrnující všechny body uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce. Komise zajistí, aby souhrny poskytnuté členskými státy byly přeloženy do všech úředních jazyků Unie a zveřejněny.

3.   Komise může k výroční zprávě o výkonnosti vznést připomínky do dvou měsíců ode dne jejího obdržení. Pokud je Komise v této lhůtě nevznese, považuje se zpráva za schválenou.

4.   Komise poskytne na svých internetových stránkách odkazy na internetové stránky uvedené v čl. 49 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060.

5.   Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku přijme Komise prováděcí akt, kterým se stanoví šablona výroční zprávy o výkonnosti. Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 32 odst. 2.

Článek 30

Monitorování a podávání zpráv ve sdíleném řízení

1.   Při monitorování a podávání zpráv v souladu s hlavou IV nařízení (EU) 2021/1060 se používají příslušné kódy typů intervencí, jež jsou stanoveny v příloze VI tohoto nařízení. S cílem řešit nepředvídané nebo nové okolnosti a zajistit účinné provádění financování je Komisi v souladu s článkem 31 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy VI.

2.   Ukazatele uvedené v příloze VIII tohoto nařízení se použijí v souladu s čl. 16 odst. 1 a s články 22 a 42 nařízení (EU) 2021/1060.

KAPITOLA III

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 31

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 1 druhém pododstavci, čl. 13 odst. 17, čl. 16 odst. 5, čl. 27 odst. 2 a 6 a čl. 30 odst. 1 je svěřena Komisi do 31. prosince 2027.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 1 druhém pododstavci, čl. 13 odst. 17, čl. 16 odst. 5, čl. 27 odst. 2 a 6 a čl. 30 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 1 druhého pododstavce, čl. 13 odst. 17, čl. 16 odst. 5, čl. 27 odst. 2 a 6 nebo čl. 30 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 32

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro fondy v oblasti vnitřních věcí (dále jen „výbor“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

4.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.

Článek 33

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna akcí zahájených podle nařízení (EU) č. 515/2014, které se použije na tyto akce až do jejich ukončení.

2.   Finanční krytí nástroje může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi nástrojem a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 515/2014.

3.   V souladu s čl. 193 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) finančního nařízení, v důsledku opožděného vstupu tohoto nařízení v platnost a v zájmu zajištění kontinuity lze po omezenou dobu považovat náklady vzniklé v souvislosti se zahájenými akcemi podporovanými podle tohoto nařízení v rámci přímého řízení za způsobilé od 1. ledna 2021 i tehdy, pokud vznikly před podáním žádosti o grant.

4.   Členské státy mohou po 1. lednu 2021 pokračovat v podpoře projektu vybraného a zahájeného podle nařízení (EU) č. 515/2014 v souladu s nařízením (EU) č. 514/2014, jsou-li splněny veškeré tyto podmínky:

| a) | projekt má dvě fáze identifikovatelné z finančního hlediska se samostatnými auditními stopami; |
| --- | --- |

a)

projekt má dvě fáze identifikovatelné z finančního hlediska se samostatnými auditními stopami;

| b) | celkové náklady projektu překračují částku 2 500 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

celkové náklady projektu překračují částku 2 500 000 EUR;

| c) | platby provedené odpovědným orgánem ve prospěch příjemců za první fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu předložených Komisi podle nařízení (EU) č. 514/2014 a výdaje na druhou fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu podle nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

c)

platby provedené odpovědným orgánem ve prospěch příjemců za první fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu předložených Komisi podle nařízení (EU) č. 514/2014 a výdaje na druhou fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu podle nařízení (EU) 2021/1060;

| d) | druhá fáze projektu je v souladu s platnými právními předpisy a je způsobilá pro podporu z nástroje podle tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

d)

druhá fáze projektu je v souladu s platnými právními předpisy a je způsobilá pro podporu z nástroje podle tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/1060;

| e) | členský stát se zavazuje dokončit projekt, zajistit jeho funkčnost a podat o něm zprávu ve výroční zprávě o výkonnosti předložené do 15. února 2024. |
| --- | --- |

e)

členský stát se zavazuje dokončit projekt, zajistit jeho funkčnost a podat o něm zprávu ve výroční zprávě o výkonnosti předložené do 15. února 2024.

Na druhou fázi projektu podle prvního pododstavci tohoto odstavce se použijí ustanovení tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/1060.

Tento odstavec se vztahuje pouze na projekty, které byly vybrány ve sdíleném řízení podle nařízení (EU) č. 514/2014.

Článek 34

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Štrasburku dne 7. července 2021.

Za Evropský parliament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předseda

A. LOGAR

---

(1)  
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 184.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. března 2019 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 14. června 2021 (Úř. věst. C 265, 5.7.2021, s. 1). Postoj Evropského parlamentu ze dne 6. července 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 ze dne 13. listopadu 2019 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a o zrušení nařízení (EU) č. 1052/2013 a (EU) 2016/1624 (Úř. věst. L 295, 14.11.2019, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí a zrušuje rozhodnutí Rady 2007/125/SVV (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 93).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz a zrušuje rozhodnutí č. 574/2007/ES (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 143).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1077 ze dne 24. června 2021, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly (Úř. věst. L 234, 2.7.2021, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).

7

(8)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení Fondu pro vnější hranice na období 2007 až 2013 jako součásti obecného programu Solidarita a řízení migračních toků (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 22).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726 ze dne 14. listopadu 2018 o Agentuře Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) a o změně nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí Rady 2007/533/SVV a zrušení nařízení (EU) č. 1077/2011 (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 99).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS)(Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/817 ze dne 20. května 2019, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti hranic a víz a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 a (EU) 2018/1861 a rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 27).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/818 ze dne 20. května 2019, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti policejní a justiční spolupráce, azylu a migrace a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 a (EU) 2019/816 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 85).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2226 ze dne 30. listopadu 2017, kterým se zřizuje Systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států, kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva a kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody a nařízení (ES) č. 767/2008 a (EU) č. 1077/2011 (Úř. věst. L 327, 9.12.2017, s. 20).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 ze dne 12. září 2018, kterým se zřizuje Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a kterým se mění nařízení (EU) č. 1077/2011, (EU) č. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 a (EU) 2017/2226 (Úř. věst. L 236, 19.9.2018, s. 1).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 ze dne 26. června 2013 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 1).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1860 ze dne 28. listopadu 2018 o využívání Schengenského informačního systému při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 312, 7.12.2018, s. 1).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1861 ze dne 28. listopadu 2018 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti hraničních kontrol, o změně Úmluvy k provedení Schengenské dohody a o změně a zrušení nařízení (ES) č. 1987/2006 (Úř. věst. L 312, 7.12.2018, s. 14).

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1862 ze dne 28. listopadu 2018 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech, o změně a o zrušení rozhodnutí Rady 2007/533/SVV a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 a rozhodnutí Komise 2010/261/EU (Úř. věst. L 312, 7.12.2018, s. 56).

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/816 ze dne 17. dubna 2019, kterým se zřizuje centralizovaný systém pro identifikaci členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (ECRIS-TCN), na doplnění Evropského informačního systému rejstříků trestů, a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 1).

20

(21)  Nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 ze dne 7. října 2013 o vytvoření hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu(Úř. věst. L 295, 6.11.2013, s. 27).

21

acquis

(22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1).

22

(23)  Nařízení Rady (ES) č. 693/2003 ze dne 14. dubna 2003 o zavedení dokladu k usnadnění průjezdu (FTD) a dokladu k usnadnění průjezdu po železnici (FRTD) a o změně Společné konzulární instrukce a Společné příručky (Úř. věst. L 99, 17.4.2003, s. 8).

23

(24)  Nařízení Rady (ES) č. 694/2003 ze dne 14. dubna 2003 o jednotném vzoru dokladu k usnadnění průjezdu (FTD) a dokladu k usnadnění průjezdu po železnici (FRTD) stanovených nařízením (ES) č. 693/2003 (Úř. věst. L 99, 17.4.2003, s. 15).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1147 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/473 ze dne 19. března 2019 o Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu (Úř. věst. L 83, 25.3.2019, s. 18).

27

(28)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1149 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost (viz strana 94 v tomto čísle Úředního věstníku).

28

(29)  
  Úř. věst. 433 I, 22.12.2020, s. 28.

29

(30)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

30

(31)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

31

(32)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

32

(33)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

33

(34)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

34

(35)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

35

(36)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

36

(37)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

37

(38)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

38

(39)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

39

(40)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

40

(41)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 ze dne 16. dubna 2014 o obecných ustanoveních týkajících se Azylového, migračního a integračního fondu a nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 112).

41

(42)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

42

(43)  
  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

43

(44)  Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31).

44

acquis

(45)  
  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

45

(46)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

46

acquis

(47)  
  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

47

(48)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).

48

acquis

(49)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

49

acquis

(50)  Nařízení Rady (ES) č. 168/2007 ze dne 15. února 2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva (Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1).

50

(51)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst L 170, 12.5.2021, s. 1).

51

---

PŘÍLOHA I

Kritéria pro přidělování finančních prostředků na programy Členských Států

| 1. | Rozpočtové zdroje dostupné podle článku 10 se mezi členské státy rozdělují takto:






  a) | každý členský stát obdrží z nástroje na začátku programového období pevně stanovenou částku ve výši 8 000 000 EUR v běžných cenách s výjimkou Kypru, Malty a Řecka, z nichž každý obdrží pevně stanovenou částku ve výši 28 000 000 EUR v běžných cenách; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

každý členský stát obdrží z nástroje na začátku programového období pevně stanovenou částku ve výši 8 000 000 EUR v běžných cenách s výjimkou Kypru, Malty a Řecka, z nichž každý obdrží pevně stanovenou částku ve výši 28 000 000 EUR v běžných cenách;

| b) | částka ve výši 200 568 000 EUR na zvláštní režim průjezdu uvedený v článku 17 se na začátku programového období přidělí pouze Litvě a |
| --- | --- |

b)

částka ve výši 200 568 000 EUR na zvláštní režim průjezdu uvedený v článku 17 se na začátku programového období přidělí pouze Litvě a

| c) | zbývající rozpočtové zdroje uvedené v článku 10 se rozdělí na základě těchto kritérií:






  i) | 30 % na vnější pozemní hranice, |
| --- | --- | --- |

c)

zbývající rozpočtové zdroje uvedené v článku 10 se rozdělí na základě těchto kritérií:

i)

30 % na vnější pozemní hranice,

| ii) | 35 % na vnější námořní hranice, |
| --- | --- |

ii)

35 % na vnější námořní hranice,

| iii) | 20 % na letiště, |
| --- | --- |

iii)

20 % na letiště,

| iv) | 15 % na konzulární úřady. |
| --- | --- |

iv)

15 % na konzulární úřady.

| 2. | Rozpočtové zdroje dostupné podle bodu 1 písm. c) podbodů i) a ii) na vnější pozemní hranice a vnější námořní hranice se mezi členské státy rozdělují takto:






  a) | 70 % na váženou délku jejich vnějších pozemních hranic a vnějších námořních hranic a |
| --- | --- | --- |

2.

a)

70 % na váženou délku jejich vnějších pozemních hranic a vnějších námořních hranic a

| b) | 30 % na pracovní zátěž na jejich vnějších pozemních hranicích a vnějších námořních hranicích, určenou podle bodu 6 písm. a). |
| --- | --- |

b)

30 % na pracovní zátěž na jejich vnějších pozemních hranicích a vnějších námořních hranicích, určenou podle bodu 6 písm. a).

Vážená délka uvedená v prvním odstavci písm. a) tohoto bodu se stanovuje použitím váhových koeficientů podle bodu 10 pro každý konkrétní úsek vnějších hranic.

| 3. | Rozpočtové zdroje dostupné podle bodu 1 písm. c) podbodu iii) pro letiště se rozdělí mezi členské státy podle pracovní zátěže na jejich letištích, určené podle bodu 6 písm. b). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rozpočtové zdroje dostupné podle bodu 1 písm. c) podbodu iv) pro konzulární úřady se mezi členské státy rozděluje takto:






  a) | 50 % na počet konzulárních úřadů, s výjimkou honorárních konzulátů, členských států v zemích uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1806 (1) a |
| --- | --- | --- |

4.

a)

50 % na počet konzulárních úřadů, s výjimkou honorárních konzulátů, členských států v zemích uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1806 (1) a

| b) | 50 % na pracovní zátěž, pokud jde o řízení vízové politiky na konzulárních úřadech členských států v zemích uvedených na seznamu přílohy I nařízení (EU) 2018/1806, určenou v souladu s bodem 6 písm. c) této přílohy. |
| --- | --- |

b)

50 % na pracovní zátěž, pokud jde o řízení vízové politiky na konzulárních úřadech členských států v zemích uvedených na seznamu přílohy I nařízení (EU) 2018/1806, určenou v souladu s bodem 6 písm. c) této přílohy.

| 5. | Za účelem rozdělování zdrojů podle bodu 1 písm. c) podbodu ii) této přílohy se „vnějšími námořními hranicemi“ rozumějí vnější hranice pobřežního moře členských států v souladu s vymezením podle článků 4 až 16 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu. Vymezení „vnějších námořních hranic“ však zohlední případy, kdy k zamezení nedovoleného přistěhovalectví nebo nedovoleného vstupu jsou pravidelně prováděny rozsáhlé operace mimo vnější hranice pobřežního moře členských států v oblastech s vysokým stupněm ohrožení. V uvedené souvislosti se vymezení „vnějších námořních hranic“ určí s ohledem na provozní údaje za poslední dva roky poskytnuté dotčenými členskými státy a podle posouzení Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž pro účely zprávy uvedené v bodě 9 této přílohy. Uvedená definice se použije výhradně pro účely tohoto nařízení. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pro účely počátečního přídělu finančních prostředků vychází hodnocení pracovní zátěže z nejnovějších průměrných údajů za roky 2017, 2018 a 2019. Pro účely přezkumu v polovině období vychází hodnocení pracovní zátěže z nejnovějších průměrných údajů za roky 2021, 2022 a 2023. Hodnocení pracovní zátěže je založeno na následujících faktorech:






  a) | na vnějších pozemních hranicích a vnějších námořních hranicích:






  i) | 70 % na počet přechodů vnějších hranic na hraničních přechodech; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

na vnějších pozemních hranicích a vnějších námořních hranicích:

i)

70 % na počet přechodů vnějších hranic na hraničních přechodech;

| ii) | 30 % na počet státních příslušníků třetích zemí, jimž byl odepřen vstup na vnějších hranicích; |
| --- | --- |

ii)

30 % na počet státních příslušníků třetích zemí, jimž byl odepřen vstup na vnějších hranicích;

| b) | na letištích:






  i) | 70 % na počet přechodů vnějších hranic na hraničních přechodech; |
| --- | --- | --- |

b)

na letištích:

i)

70 % na počet přechodů vnějších hranic na hraničních přechodech;

| ii) | 30 % na počet státních příslušníků třetích zemí, jimž byl odepřen vstup na vnějších hranicích; |
| --- | --- |

ii)

30 % na počet státních příslušníků třetích zemí, jimž byl odepřen vstup na vnějších hranicích;

| c) | na konzulárních úřadech:






  i) | počet žádostí o krátkodobá víza nebo o letištní průjezdní víza. |
| --- | --- | --- |

c)

na konzulárních úřadech:

i)

počet žádostí o krátkodobá víza nebo o letištní průjezdní víza.

| 7. | Referenční hodnoty počtu konzulárních úřadů uvedené v bodě 4 písm. a) se vypočítají na základě informací oznámených Komisi v souladu s čl. 40 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (2).
  Pokud členské státy dotčené statistiky nepředložily, použijí se nejnovější dostupné údaje pro tyto členské státy. Pokud nejsou v případě členského státu k dispozici žádné údaje, bude referenční hodnota nulová. |
| --- | --- |

7.

Pokud členské státy dotčené statistiky nepředložily, použijí se nejnovější dostupné údaje pro tyto členské státy. Pokud nejsou v případě členského státu k dispozici žádné údaje, bude referenční hodnota nulová.

| 8. | Referenční hodnoty pracovní zátěže uvedené:






  a) | v bodě 6 písm. a) podbodě i) a písm. b) podbodě i) jsou nejnovější statistické údaje předložené členskými státy v souladu s právem Unie; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

v bodě 6 písm. a) podbodě i) a písm. b) podbodě i) jsou nejnovější statistické údaje předložené členskými státy v souladu s právem Unie;

| b) | v bodě 6 písm. a) podbodě ii) a písm. b) podbodě ii) jsou nejnovější statistické údaje stanovené Komisí (Eurostatem) na základě údajů předložených členskými státy v souladu s právem Unie; |
| --- | --- |

b)

v bodě 6 písm. a) podbodě ii) a písm. b) podbodě ii) jsou nejnovější statistické údaje stanovené Komisí (Eurostatem) na základě údajů předložených členskými státy v souladu s právem Unie;

| c) | v bodě 6 písm. c) jsou nejnovější statistické údaje pro víza podle článku 46 nařízení (ES) č. 810/2009. |
| --- | --- |

c)

v bodě 6 písm. c) jsou nejnovější statistické údaje pro víza podle článku 46 nařízení (ES) č. 810/2009.

Pokud členské státy dotčené statistiky nepředložily, použijí se nejnovější dostupné údaje pro tyto členské státy. Pokud nejsou v případě členského státu k dispozici žádné údaje, bude referenční hodnota nulová.

| 9. | Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž předloží Komisi zprávu o zdrojích, rozdělených na vnější pozemní hranice, vnější námořní hranice a letiště, jak je uvedeno v bodě 1 písm. c). Části této zprávy lze ve vhodných případech označit za utajované v souladu s článkem 92 nařízení (EU) 2019/1896. Neutajovanou verzi zprávy Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž po konzultaci s Komisí zveřejní. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pro účely počátečního přídělu zpráva podle bodu 9 této přílohy stanoví průměrný stupeň dopadu na každém úseku hranic na základě nejnovějších průměrných údajů za roky 2017, 2018 a 2019. Pro účely přezkumu v polovině období zpráva podle bodu 9 této přílohy stanoví průměrný stupeň dopadu na každém úseku hranic na základě nejnovějších průměrných údajů za roky 2021, 2022 a 2023. S využitím stupňů dopadu určených podle čl. 34 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2019/1896 určí pro každý úsek tyto konkrétní váhové koeficienty:






  a) | koeficient 1 pro nízký stupeň dopadu; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

koeficient 1 pro nízký stupeň dopadu;

| b) | koeficient 3 pro střední stupeň dopadu; |
| --- | --- |

b)

koeficient 3 pro střední stupeň dopadu;

| c) | koeficient 5 pro vysoký a kritický stupeň dopadu. |
| --- | --- |

c)

koeficient 5 pro vysoký a kritický stupeň dopadu.

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1806 ze dne 14. listopadu 2018, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 303, 28.11.2018, s. 39).

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1).

---

PŘÍLOHA II

PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ

| 1. | Nástroj přispěje k dosahování specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 písm. a) tím, že se zaměří na tato prováděcí opatření:






  a) | zlepšování ochrany hranic v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2019/1896:






  i) | posilováním kapacit pro provádění kontrol a ostrahy na vnějších hranicích, včetně opatření k usnadnění legitimního překračování hranic a případně opatření týkajících se:






  — | předcházení a odhalování přeshraniční trestné činnosti na vnějších hranicích, zejména převaděčství, obchodování s lidmi a terorismu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

a)

zlepšování ochrany hranic v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2019/1896:

i)

posilováním kapacit pro provádění kontrol a ostrahy na vnějších hranicích, včetně opatření k usnadnění legitimního překračování hranic a případně opatření týkajících se:

—

předcházení a odhalování přeshraniční trestné činnosti na vnějších hranicích, zejména převaděčství, obchodování s lidmi a terorismu,

| — | řízení trvale vysoké úrovně migrace na vnějších hranicích, mimo jiné prostřednictvím technické a operativní posily a prostřednictvím mechanismů a postupů pro identifikaci zranitelných osob, nezletilých osob bez doprovodu a osob, které potřebují mezinárodní ochranu nebo jež o ni chtějí požádat, sdělování informací těmto osobám a předávání těchto osob; |
| --- | --- |

—

řízení trvale vysoké úrovně migrace na vnějších hranicích, mimo jiné prostřednictvím technické a operativní posily a prostřednictvím mechanismů a postupů pro identifikaci zranitelných osob, nezletilých osob bez doprovodu a osob, které potřebují mezinárodní ochranu nebo jež o ni chtějí požádat, sdělování informací těmto osobám a předávání těchto osob;

| ii) | prováděním technických a operativních opatření uvnitř schengenského prostoru, která se týkají ochrany hranic, při zachování volného pohybu osob v tomto prostoru; |
| --- | --- |

ii)

prováděním technických a operativních opatření uvnitř schengenského prostoru, která se týkají ochrany hranic, při zachování volného pohybu osob v tomto prostoru;

| iii) | prováděním analýzy rizik pro vnitřní bezpečnost a analýzy hrozeb, které mohou ovlivnit fungování či bezpečnost vnějších hranic; |
| --- | --- |

iii)

prováděním analýzy rizik pro vnitřní bezpečnost a analýzy hrozeb, které mohou ovlivnit fungování či bezpečnost vnějších hranic;

| b) | rozvoj Evropské pohraniční a pobřežní stráže poskytováním podpory vnitrostátním orgánům odpovědným za správu hranic, aby prováděly opatření související s rozvojem kapacit a společným budováním kapacit, společným zadáváním veřejných zakázek, zavedením společných standardů a jakýchkoli jiných opatření ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi členskými státy a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž; |
| --- | --- |

b)

rozvoj Evropské pohraniční a pobřežní stráže poskytováním podpory vnitrostátním orgánům odpovědným za správu hranic, aby prováděly opatření související s rozvojem kapacit a společným budováním kapacit, společným zadáváním veřejných zakázek, zavedením společných standardů a jakýchkoli jiných opatření ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi členskými státy a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž;

| c) | posílení meziagenturní spolupráce na vnitrostátní úrovni mezi vnitrostátními orgány odpovědnými za ochranu hranic či za úkoly prováděné na hranicích, jakož i posílení spolupráce na úrovni Unie mezi členskými státy nebo mezi členskými státy na jedné straně a příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie nebo třetími zeměmi na straně druhé; |
| --- | --- |

c)

posílení meziagenturní spolupráce na vnitrostátní úrovni mezi vnitrostátními orgány odpovědnými za ochranu hranic či za úkoly prováděné na hranicích, jakož i posílení spolupráce na úrovni Unie mezi členskými státy nebo mezi členskými státy na jedné straně a příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie nebo třetími zeměmi na straně druhé;

| d) | zajištění jednotného provádění acquis Unie týkajícího se vnějších hranic, a to i prováděním doporučení z mechanismů pro kontrolu kvality, například schengenského hodnotícího mechanismu v souladu s nařízením (EU) č. 1053/2013, z hodnocení zranitelnosti v souladu s nařízením (EU) 2019/1896 a z vnitrostátních mechanismů pro kontrolu kvality; |
| --- | --- |

d)

zajištění jednotného provádění acquis Unie týkajícího se vnějších hranic, a to i prováděním doporučení z mechanismů pro kontrolu kvality, například schengenského hodnotícího mechanismu v souladu s nařízením (EU) č. 1053/2013, z hodnocení zranitelnosti v souladu s nařízením (EU) 2019/1896 a z vnitrostátních mechanismů pro kontrolu kvality;

| e) | vytvoření, provoz a údržba rozsáhlých informačních systémů podle práva Unie v oblasti správy hranic, zejména SIS, ETIAS, EES a Eurodacu pro účely správy hranic, včetně interoperability těchto rozsáhlých informačních systémů a jejich komunikační infrastruktury, a opatření na zlepšení kvality údajů a poskytování informací; |
| --- | --- |

e)

vytvoření, provoz a údržba rozsáhlých informačních systémů podle práva Unie v oblasti správy hranic, zejména SIS, ETIAS, EES a Eurodacu pro účely správy hranic, včetně interoperability těchto rozsáhlých informačních systémů a jejich komunikační infrastruktury, a opatření na zlepšení kvality údajů a poskytování informací;

| f) | zvýšení kapacity k poskytování pomoci osobám v nouzi na moři a podpora pátracích a záchranných operací v situacích, které by mohly nastat během operací na moři souvisejících s ostrahou hranic; |
| --- | --- |

f)

zvýšení kapacity k poskytování pomoci osobám v nouzi na moři a podpora pátracích a záchranných operací v situacích, které by mohly nastat během operací na moři souvisejících s ostrahou hranic;

| g) | podpora pátracích a záchranných operací v souvislosti s prováděním ostrahy hranic na moři. |
| --- | --- |

g)

podpora pátracích a záchranných operací v souvislosti s prováděním ostrahy hranic na moři.

| 2. | Nástroj přispěje k dosahování specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 písm. b) tím, že se zaměří na tato prováděcí opatření:






  a) | poskytování efektivních a klientsky přívětivých služeb žadatelům o vízum při zachování bezpečnosti a integrity postupů udělování víz a při plném respektování lidské důstojnosti a integrity žadatelů a držitelů víza v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

poskytování efektivních a klientsky přívětivých služeb žadatelům o vízum při zachování bezpečnosti a integrity postupů udělování víz a při plném respektování lidské důstojnosti a integrity žadatelů a držitelů víza v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008;

| b) | podpora členských států při udělování víz, včetně víz s omezenou územní platností podle článku 25 nařízení (ES) č. 810/2009, udělených z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu nebo z důvodu mezinárodních závazků; |
| --- | --- |

b)

podpora členských států při udělování víz, včetně víz s omezenou územní platností podle článku 25 nařízení (ES) č. 810/2009, udělených z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu nebo z důvodu mezinárodních závazků;

| c) | zajištění jednotného provádění acquis Unie v oblasti víz, včetně dalšího rozvoje a modernizace společné vízové politiky; |
| --- | --- |

c)

zajištění jednotného provádění acquis Unie v oblasti víz, včetně dalšího rozvoje a modernizace společné vízové politiky;

| d) | rozvoj různých forem spolupráce mezi členskými státy při vyřizování víz; |
| --- | --- |

d)

rozvoj různých forem spolupráce mezi členskými státy při vyřizování víz;

| e) | vytvoření, provoz a údržba rozsáhlých informačních systémů podle práva Unie v oblasti společné vízové politiky, zejména VIS, včetně interoperability těchto rozsáhlých informačních systémů a jejich komunikační infrastruktury, a opatření na zlepšení kvality údajů a poskytování informací. |
| --- | --- |

e)

vytvoření, provoz a údržba rozsáhlých informačních systémů podle práva Unie v oblasti společné vízové politiky, zejména VIS, včetně interoperability těchto rozsáhlých informačních systémů a jejich komunikační infrastruktury, a opatření na zlepšení kvality údajů a poskytování informací.

---

PŘÍLOHA III

ROZSAH PODPORY

| 1. | V rámci specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 písm. a) nástroj podpoří zejména:






  a) | infrastruktury, budovy, systémy a služby nezbytné na hraničních přechodech a pro ostrahu hranic mezi hraničními přechody; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

infrastruktury, budovy, systémy a služby nezbytné na hraničních přechodech a pro ostrahu hranic mezi hraničními přechody;

| b) | operativní vybavení, včetně dopravních prostředků a systémů IKT, nezbytné pro účinnou a bezpečnou ochranu hranic na hraničních přechodech a pro ostrahu hranic, v souladu se standardy vytvořenými Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, pokud jsou k dispozici; |
| --- | --- |

b)

operativní vybavení, včetně dopravních prostředků a systémů IKT, nezbytné pro účinnou a bezpečnou ochranu hranic na hraničních přechodech a pro ostrahu hranic, v souladu se standardy vytvořenými Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, pokud jsou k dispozici;

| c) | odbornou přípravu v oblasti rozvoje evropské integrované správy hranic nebo přispívající k tomuto rozvoji, se zohledněním operativních potřeb a analýzy rizik, včetně výzev uvedených v doporučeních podle čl. 13 odst. 7, a v naprostém souladu se základními právy; |
| --- | --- |

c)

odbornou přípravu v oblasti rozvoje evropské integrované správy hranic nebo přispívající k tomuto rozvoji, se zohledněním operativních potřeb a analýzy rizik, včetně výzev uvedených v doporučeních podle čl. 13 odst. 7, a v naprostém souladu se základními právy;

| d) | společné vysílání styčných úředníků pro přistěhovalectví do třetích zemí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1240 (1) a dočasné přidělování příslušníků pohraniční stráže a jiných příslušných odborníků do členských států nebo z členského státu do třetí země, posilování spolupráce a operativní kapacity sítí odborníků nebo styčných úředníků, výměnu osvědčených postupů a posilování kapacit evropských sítí pro hodnocení, prosazování, podporu a rozvoj politik Unie; |
| --- | --- |

d)

společné vysílání styčných úředníků pro přistěhovalectví do třetích zemí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1240 (1) a dočasné přidělování příslušníků pohraniční stráže a jiných příslušných odborníků do členských států nebo z členského státu do třetí země, posilování spolupráce a operativní kapacity sítí odborníků nebo styčných úředníků, výměnu osvědčených postupů a posilování kapacit evropských sítí pro hodnocení, prosazování, podporu a rozvoj politik Unie;

| e) | výměnu osvědčených postupů a odborných znalostí, studie, pilotní projekty a další příslušné činnosti, které mají za cíl provádět nebo rozvíjet evropskou integrovanou správu hranic, včetně opatření pro rozvoj Evropské pohraniční a pobřežní stráže, například společné budování kapacit, společné zadávání veřejných zakázek, zavedení společných standardů a jiná opatření ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a členskými státy a opatření spojená s předáváním zranitelných osob, které potřebují pomoc, a osob, které potřebují mezinárodní ochranu nebo které o ni chtějí požádat; |
| --- | --- |

e)

výměnu osvědčených postupů a odborných znalostí, studie, pilotní projekty a další příslušné činnosti, které mají za cíl provádět nebo rozvíjet evropskou integrovanou správu hranic, včetně opatření pro rozvoj Evropské pohraniční a pobřežní stráže, například společné budování kapacit, společné zadávání veřejných zakázek, zavedení společných standardů a jiná opatření ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a členskými státy a opatření spojená s předáváním zranitelných osob, které potřebují pomoc, a osob, které potřebují mezinárodní ochranu nebo které o ni chtějí požádat;

| f) | akce, jež rozvíjejí inovativní metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich přenosu do ostatních členských států, zejména využívání výsledků výzkumných projektů v oblasti bezpečnosti, pokud Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž označí toto využívání v souladu s článkem 66 nařízení (EU) 2019/1896 jako přínos pro rozvoj operativních schopností Evropské pohraniční a pobřežní stráže; |
| --- | --- |

f)

akce, jež rozvíjejí inovativní metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich přenosu do ostatních členských států, zejména využívání výsledků výzkumných projektů v oblasti bezpečnosti, pokud Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž označí toto využívání v souladu s článkem 66 nařízení (EU) 2019/1896 jako přínos pro rozvoj operativních schopností Evropské pohraniční a pobřežní stráže;

| g) | přípravné, monitorovací, administrativní a technické činnosti nutné k provádění politik v oblasti vnějších hranic, včetně posilování správy schengenského prostoru vytvořením a uplatňováním hodnotícího mechanismu zřízeného nařízením (EU) č. 1053/2013 k ověření uplatňování schengenského acquis a nařízení (EU) 2016/399, včetně nákladů na mise odborníků Komise a členských států, kteří se účastní návštěv na místě, a opatření pro provádění doporučení vydaných po hodnocení zranitelnosti provedeném Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v souladu s nařízením (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

g)

přípravné, monitorovací, administrativní a technické činnosti nutné k provádění politik v oblasti vnějších hranic, včetně posilování správy schengenského prostoru vytvořením a uplatňováním hodnotícího mechanismu zřízeného nařízením (EU) č. 1053/2013 k ověření uplatňování schengenského acquis a nařízení (EU) 2016/399, včetně nákladů na mise odborníků Komise a členských států, kteří se účastní návštěv na místě, a opatření pro provádění doporučení vydaných po hodnocení zranitelnosti provedeném Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v souladu s nařízením (EU) 2019/1896;

| h) | opatření k posílení kvality údajů uchovávaných v systémech IKT a ke zlepšení uplatnění práv subjektu údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování; |
| --- | --- |

h)

opatření k posílení kvality údajů uchovávaných v systémech IKT a ke zlepšení uplatnění práv subjektu údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování;

| i) | zjišťování totožnosti, snímání otisků prstů, registraci, bezpečnostní kontroly, vedení pohovorů, poskytování informací, lékařské kontroly a kontroly zranitelnosti a případně lékařskou péči a předávání státních příslušníků třetí země k odpovídajícímu postupu na vnějších hranicích; |
| --- | --- |

i)

zjišťování totožnosti, snímání otisků prstů, registraci, bezpečnostní kontroly, vedení pohovorů, poskytování informací, lékařské kontroly a kontroly zranitelnosti a případně lékařskou péči a předávání státních příslušníků třetí země k odpovídajícímu postupu na vnějších hranicích;

| j) | akce zaměřené na zlepšování povědomí zúčastněných stran a široké veřejnosti o politikách v oblasti vnějších hranic, včetně institucionální komunikace týkající se politických priorit Unie; |
| --- | --- |

j)

akce zaměřené na zlepšování povědomí zúčastněných stran a široké veřejnosti o politikách v oblasti vnějších hranic, včetně institucionální komunikace týkající se politických priorit Unie;

| k) | vývoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů, jež ctí zásadu zákazu diskriminace; |
| --- | --- |

k)

vývoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů, jež ctí zásadu zákazu diskriminace;

| l) | provozní podporu provádění evropské integrované správy hranic. |
| --- | --- |

l)

provozní podporu provádění evropské integrované správy hranic.

| 2. | V rámci specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 písm. b) nástroj podpoří zejména:






  a) | infrastrukturu a budovy nezbytné pro zpracovávání žádostí o víza a konzulární spolupráci, včetně bezpečnostních opatření, a další činnosti zaměřené na zlepšení kvality služeb pro žadatele o vízum; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

infrastrukturu a budovy nezbytné pro zpracovávání žádostí o víza a konzulární spolupráci, včetně bezpečnostních opatření, a další činnosti zaměřené na zlepšení kvality služeb pro žadatele o vízum;

| b) | operativní vybavení a systémy IKT nezbytné pro zpracovávání žádostí o víza a konzulární spolupráci; |
| --- | --- |

b)

operativní vybavení a systémy IKT nezbytné pro zpracovávání žádostí o víza a konzulární spolupráci;

| c) | odbornou přípravu konzulárních a dalších zaměstnanců, kteří přispívají ke společné vízové politice a konzulární spolupráci; |
| --- | --- |

c)

odbornou přípravu konzulárních a dalších zaměstnanců, kteří přispívají ke společné vízové politice a konzulární spolupráci;

| d) | výměnu osvědčených postupů a výměnu odborníků, včetně vyslání odborníků, a posilování kapacit evropských sítí pro hodnocení, prosazování, podporu a další rozvoj politik a cílů Unie; |
| --- | --- |

d)

výměnu osvědčených postupů a výměnu odborníků, včetně vyslání odborníků, a posilování kapacit evropských sítí pro hodnocení, prosazování, podporu a další rozvoj politik a cílů Unie;

| e) | studie, pilotní projekty a další související činnosti, například ty, jejichž cílem je zlepšovat znalosti prostřednictvím analýz, monitorování a hodnocení; |
| --- | --- |

e)

studie, pilotní projekty a další související činnosti, například ty, jejichž cílem je zlepšovat znalosti prostřednictvím analýz, monitorování a hodnocení;

| f) | akce, jež rozvíjejí inovativní metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich převedení do ostatních členských států, zejména projekty, jejichž cílem je zkoušet a validovat výsledky výzkumných projektů financovaných Unií, |
| --- | --- |

f)

akce, jež rozvíjejí inovativní metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich převedení do ostatních členských států, zejména projekty, jejichž cílem je zkoušet a validovat výsledky výzkumných projektů financovaných Unií,

| g) | přípravné, monitorovací, administrativní a technické činnosti, včetně posilování správy schengenského prostoru vytvořením a uplatňováním hodnotícího mechanismu zřízeného nařízením (EU) č. 1053/2013 k ověření provádění schengenského acquis, včetně nákladů na mise odborníků Komise a členských států, kteří se účastní návštěv na místě; |
| --- | --- |

g)

přípravné, monitorovací, administrativní a technické činnosti, včetně posilování správy schengenského prostoru vytvořením a uplatňováním hodnotícího mechanismu zřízeného nařízením (EU) č. 1053/2013 k ověření provádění schengenského acquis, včetně nákladů na mise odborníků Komise a členských států, kteří se účastní návštěv na místě;

| h) | akce zaměřené na zlepšování povědomí zúčastněných stran a široké veřejnosti o politikách v oblasti víz, včetně institucionální komunikace politických priorit Unie; |
| --- | --- |

h)

akce zaměřené na zlepšování povědomí zúčastněných stran a široké veřejnosti o politikách v oblasti víz, včetně institucionální komunikace politických priorit Unie;

| i) | vývoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů, které jsou v souladu se zásadou zákazu diskriminace; |
| --- | --- |

i)

vývoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů, které jsou v souladu se zásadou zákazu diskriminace;

| j) | provozní podporu provádění společné vízové politiky; |
| --- | --- |

j)

provozní podporu provádění společné vízové politiky;

| k) | podporu členských států při udělování víz, včetně víz s omezenou územní platností podle článku 25 nařízení (ES) č. 810/2009 udělených z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu nebo z důvodu mezinárodních závazků. |
| --- | --- |

k)

podporu členských států při udělování víz, včetně víz s omezenou územní platností podle článku 25 nařízení (ES) č. 810/2009 udělených z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu nebo z důvodu mezinárodních závazků.

| 3. | V rámci cíle politiky stanoveného v čl. 3 odst. 1 nástroj podpoří zejména:






  a) | infrastrukturu a budovy nutné pro hosting rozsáhlých informačních systémů a souvisejících součástí komunikační infrastruktury; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

infrastrukturu a budovy nutné pro hosting rozsáhlých informačních systémů a souvisejících součástí komunikační infrastruktury;

| b) | vybavení a komunikační systémy nutné k zajištění řádného fungování rozsáhlých informačních systémů; |
| --- | --- |

b)

vybavení a komunikační systémy nutné k zajištění řádného fungování rozsáhlých informačních systémů;

| c) | činnosti v oblasti vzdělávání a komunikace týkající se rozsáhlých informačních systémů; |
| --- | --- |

c)

činnosti v oblasti vzdělávání a komunikace týkající se rozsáhlých informačních systémů;

| d) | vývoj a modernizaci rozsáhlých informačních systémů; |
| --- | --- |

d)

vývoj a modernizaci rozsáhlých informačních systémů;

| e) | studie, ověření koncepce, pilotní projekty a další příslušné činnosti týkající se provádění rozsáhlých informačních systémů, včetně jejich interoperability; |
| --- | --- |

e)

studie, ověření koncepce, pilotní projekty a další příslušné činnosti týkající se provádění rozsáhlých informačních systémů, včetně jejich interoperability;

| f) | akce, jež rozvíjejí inovativní metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich převedení do ostatních členských států, zejména projekty, jejichž cílem je zkoušet a validovat výsledky výzkumných projektů financovaných Unií; |
| --- | --- |

f)

akce, jež rozvíjejí inovativní metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich převedení do ostatních členských států, zejména projekty, jejichž cílem je zkoušet a validovat výsledky výzkumných projektů financovaných Unií;

| g) | vývoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů pro rozsáhlé informační systémy v oblasti vízové politiky a hranic, které jsou v souladu se zásadou zákazu diskriminace; |
| --- | --- |

g)

vývoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů pro rozsáhlé informační systémy v oblasti vízové politiky a hranic, které jsou v souladu se zásadou zákazu diskriminace;

| h) | opatření k posílení kvality údajů uchovávaných v systémech IKT a ke zlepšení výkonu práv subjektu údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování; |
| --- | --- |

h)

opatření k posílení kvality údajů uchovávaných v systémech IKT a ke zlepšení výkonu práv subjektu údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování;

| i) | provozní podporu na provádění rozsáhlých informačních systémů. |
| --- | --- |

i)

provozní podporu na provádění rozsáhlých informačních systémů.

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1240 ze dne 20. června 2019 o vytvoření evropské sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví (Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 88).

---

PŘÍLOHA IV

Akce způsobilé k vyšším mírám spolufinancování v souladu s čl. 12 odst. 3 a čl. 13 odst. 17

| 1) | Nákup operativního vybavení prostřednictvím společných systémů zadávání veřejných zakázek ve spolupráci s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, které bude předáno Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž na její operativní činnost v souladu s čl. 64 odst. 14 nařízení (EU) 2019/1896 |
| --- | --- |

1)

Nákup operativního vybavení prostřednictvím společných systémů zadávání veřejných zakázek ve spolupráci s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, které bude předáno Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž na její operativní činnost v souladu s čl. 64 odst. 14 nařízení (EU) 2019/1896

| 2) | Opatření na podporu meziagenturní spolupráce mezi členským státem a sousední třetí zemí, se kterou Unie sdílí společnou pozemní nebo námořní hranici |
| --- | --- |

2)

Opatření na podporu meziagenturní spolupráce mezi členským státem a sousední třetí zemí, se kterou Unie sdílí společnou pozemní nebo námořní hranici

| 3) | Rozvoj Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž poskytováním podpory vnitrostátním orgánům odpovědným za správu hranic, aby prováděly opatření související se společným budováním kapacit, společným zadáváním veřejných zakázek, zavedením společných standardů a jakýchkoli jiných opatření ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi členskými státy a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, jak je uvedeno v bodě 1 písm. b) přílohy II |
| --- | --- |

3)

Rozvoj Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž poskytováním podpory vnitrostátním orgánům odpovědným za správu hranic, aby prováděly opatření související se společným budováním kapacit, společným zadáváním veřejných zakázek, zavedením společných standardů a jakýchkoli jiných opatření ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi členskými státy a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, jak je uvedeno v bodě 1 písm. b) přílohy II

| 4) | Společné vysílání styčných úředníků pro přistěhovalectví podle přílohy III |
| --- | --- |

4)

Společné vysílání styčných úředníků pro přistěhovalectví podle přílohy III

| 5) | Opatření v rámci ochrany hranic na posílení identifikace obětí obchodování s lidmi a poskytnutí okamžité podpory těmto obětem, jakož i rozvoj a podpora vhodných mechanismů předávání pro tyto cílové skupiny a opatření v rámci ochrany hranic na posílení přeshraniční spolupráci při odhalování obchodníků s lidmi |
| --- | --- |

5)

Opatření v rámci ochrany hranic na posílení identifikace obětí obchodování s lidmi a poskytnutí okamžité podpory těmto obětem, jakož i rozvoj a podpora vhodných mechanismů předávání pro tyto cílové skupiny a opatření v rámci ochrany hranic na posílení přeshraniční spolupráci při odhalování obchodníků s lidmi

| 6) | Rozvoj integrovaných systémů ochrany dětí na vnějších hranicích, mimo jiné prostřednictvím dostatečné odborné přípravy pracovníků a výměny osvědčených postupů mezi členskými státy a s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž |
| --- | --- |

6)

Rozvoj integrovaných systémů ochrany dětí na vnějších hranicích, mimo jiné prostřednictvím dostatečné odborné přípravy pracovníků a výměny osvědčených postupů mezi členskými státy a s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž

| 7) | Opatření určená na zavádění, převod, zkoušení a validaci nových metod a technologií, včetně pilotních projektů a opatření navazujících na výzkumné projekty financované z prostředků Unie, uvedená v příloze III a opatření k posílení kvality údajů uchovávaných v systémech IKT v oblasti vízové politiky a hranic a ke zlepšení výkonu práva subjektu údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování v souvislosti s akcemi spadajícími do oblasti působnosti nástroje |
| --- | --- |

7)

Opatření určená na zavádění, převod, zkoušení a validaci nových metod a technologií, včetně pilotních projektů a opatření navazujících na výzkumné projekty financované z prostředků Unie, uvedená v příloze III a opatření k posílení kvality údajů uchovávaných v systémech IKT v oblasti vízové politiky a hranic a ke zlepšení výkonu práva subjektu údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování v souvislosti s akcemi spadajícími do oblasti působnosti nástroje

| 8) | Opatření zaměřená na identifikaci a předávání zranitelných osob útvarům zajišťujícím jejich ochranu a okamžitá pomoc těmto osobám |
| --- | --- |

8)

Opatření zaměřená na identifikaci a předávání zranitelných osob útvarům zajišťujícím jejich ochranu a okamžitá pomoc těmto osobám

| 9) | Opatření na zřizování a provoz hotspotů v členských státech, které čelí existujícímu nebo potenciálnímu výjimečnému a nepřiměřenému migračnímu tlaku |
| --- | --- |

9)

Opatření na zřizování a provoz hotspotů v členských státech, které čelí existujícímu nebo potenciálnímu výjimečnému a nepřiměřenému migračnímu tlaku

| 10) | Další rozvoj různých forem spolupráce mezi členskými státy při vyřizování víz, podle bodu 2 písm. c) přílohy II |
| --- | --- |

10)

Další rozvoj různých forem spolupráce mezi členskými státy při vyřizování víz, podle bodu 2 písm. c) přílohy II

| 11) | Posílení konzulárních úřadů nebo zastoupení členských států ve třetích zemích, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum ve smyslu nařízení (EU) 2018/1806, zejména ve třetích zemích, v nichž v současnosti nepůsobí žádný členský stát |
| --- | --- |

11)

Posílení konzulárních úřadů nebo zastoupení členských států ve třetích zemích, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum ve smyslu nařízení (EU) 2018/1806, zejména ve třetích zemích, v nichž v současnosti nepůsobí žádný členský stát

| 12) | Opatření, jejichž cílem je zlepšit interoperabilitu systémů IKT |
| --- | --- |

12)

Opatření, jejichž cílem je zlepšit interoperabilitu systémů IKT

---

PŘÍLOHA V

Hlavní ukazatele výkonnosti uvedené v čl. 27 odst. 1

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a)

| 1. | Počet kusů vybavení registrovaných v rezervě technického vybavení Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet kusů vybavení poskytnutých Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet zahájených/zlepšených forem spolupráce vnitrostátních orgánů s národními koordinačními centry Eurosur |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet překročení hranic prostřednictvím systémů automatizovaných bran hraniční kontroly a elektronických bran |
| --- | --- |

4.

| 5. | Počet řešených doporučení ze schengenských hodnocení a z hodnocení zranitelnosti v oblasti správy hranic |
| --- | --- |

5.

| 6. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a kompetence získané během ní |
| --- | --- |

6.

| 7. | Počet osob, které požádaly o mezinárodní ochranu na hraničních přechodech |
| --- | --- |

7.

| 8. | Počet osob, jimž pohraniční orgány odepřely vstup |
| --- | --- |

8.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b)

| 1. | Počet nových/zmodernizovaných konzulátů mimo schengenský prostor






  1.1. | z toho počet konzulátů zmodernizovaných s cílem zvýšit klientskou vstřícnost pro žadatele o víza |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

z toho počet konzulátů zmodernizovaných s cílem zvýšit klientskou vstřícnost pro žadatele o víza

| 2. | Počet řešených doporučení ze schengenských hodnocení v oblasti společné vízové politiky |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet žádostí o udělení víza prostřednictvím digitálních prostředků |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet zahájených/zlepšených forem spolupráce zavedených mezi členskými státy v oblasti vyřizování víz |
| --- | --- |

4.

| 5. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a kompetence získané během ní |
| --- | --- |

5.

---

PŘÍLOHA VI

TYPY INTERVENCE

TABULKA 1: KÓDY PRO DIMENZI „OBLAST INTERVENCE“

| I. | Evropská integrovaná správa hranic |
| --- | --- |

I.

Evropská integrovaná správa hranic

| 001 | Hraniční kontroly |
| --- | --- |

001

Hraniční kontroly

| 002 | Ostraha hranic – letecké vybavení |
| --- | --- |

002

Ostraha hranic – letecké vybavení

| 003 | Ostraha hranic – pozemní vybavení |
| --- | --- |

003

Ostraha hranic – pozemní vybavení

| 004 | Ostraha hranic – námořní vybavení |
| --- | --- |

004

Ostraha hranic – námořní vybavení

| 005 | Ostraha hranic – automatizované systémy ostrahy hranic |
| --- | --- |

005

Ostraha hranic – automatizované systémy ostrahy hranic

| 006 | Ostraha hranic – jiná opatření |
| --- | --- |

006

Ostraha hranic – jiná opatření

| 007 | Technická a operativní opatření uvnitř schengenského prostoru, která se týkají ochrany hranic |
| --- | --- |

007

Technická a operativní opatření uvnitř schengenského prostoru, která se týkají ochrany hranic

| 008 | Situační orientace a výměna informací |
| --- | --- |

008

Situační orientace a výměna informací

| 009 | Analýza rizik |
| --- | --- |

009

Analýza rizik

| 010 | Zpracování údajů a informací |
| --- | --- |

010

Zpracování údajů a informací

| 011 | Hotspoty |
| --- | --- |

011

Hotspoty

| 012 | Opatření související s identifikací zranitelných osob a jejich předáváním |
| --- | --- |

012

Opatření související s identifikací zranitelných osob a jejich předáváním

| 013 | Opatření související s identifikací osob, které potřebují mezinárodní ochranu nebo o ni chtějí požádat, a jejich předáváním |
| --- | --- |

013

Opatření související s identifikací osob, které potřebují mezinárodní ochranu nebo o ni chtějí požádat, a jejich předáváním

| 014 | Rozvoj Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž |
| --- | --- |

014

Rozvoj Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž

| 015 | Meziagenturní spolupráce – na vnitrostátní úrovni |
| --- | --- |

015

Meziagenturní spolupráce – na vnitrostátní úrovni

| 016 | Meziagenturní spolupráce – na úrovni Unie |
| --- | --- |

016

Meziagenturní spolupráce – na úrovni Unie

| 017 | Meziagenturní spolupráce – se třetími zeměmi |
| --- | --- |

017

Meziagenturní spolupráce – se třetími zeměmi

| 018 | Společné vysílání styčných úředníků pro přistěhovalectví |
| --- | --- |

018

Společné vysílání styčných úředníků pro přistěhovalectví

| 019 | Rozsáhlé informační systémy – Eurodac pro účely správy hranic |
| --- | --- |

019

Rozsáhlé informační systémy – Eurodac pro účely správy hranic

| 020 | Rozsáhlé informační systémy – Systém vstupu/výstupu (EES) |
| --- | --- |

020

Rozsáhlé informační systémy – Systém vstupu/výstupu (EES)

| 021 | Rozsáhlé informační systémy – Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) – jiné |
| --- | --- |

021

Rozsáhlé informační systémy – Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) – jiné

| 022 | Rozsáhlé informační systémy – Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) – čl. 85 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1240 |
| --- | --- |

022

Rozsáhlé informační systémy – Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) – čl. 85 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1240

| 023 | Rozsáhlé informační systémy – Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) – čl. 85 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1240 |
| --- | --- |

023

Rozsáhlé informační systémy – Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) – čl. 85 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1240

| 024 | Rozsáhlé informační systémy – Schengenský informační systém (SIS) |
| --- | --- |

024

Rozsáhlé informační systémy – Schengenský informační systém (SIS)

| 025 | Rozsáhlé informační systémy – interoperabilita |
| --- | --- |

025

Rozsáhlé informační systémy – interoperabilita

| 026 | Provozní podpora – integrovaná správa hranic |
| --- | --- |

026

Provozní podpora – integrovaná správa hranic

| 027 | Provozní podpora – rozsáhlé informační systémy pro účely správy hranic |
| --- | --- |

027

Provozní podpora – rozsáhlé informační systémy pro účely správy hranic

| 028 | Provozní podpora – zvláštní režim průjezdu |
| --- | --- |

028

Provozní podpora – zvláštní režim průjezdu

| 029 | Kvalita údajů a práva subjektů údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování |
| --- | --- |

029

Kvalita údajů a práva subjektů údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování

| II. | Společná vízová politika |
| --- | --- |

II.

Společná vízová politika

| 001 | Zlepšení vyřizování žádostí o vízum |
| --- | --- |

001

Zlepšení vyřizování žádostí o vízum

| 002 | Posílení efektivity, klientsky přívětivého prostředí a bezpečnosti na konzulátech |
| --- | --- |

002

Posílení efektivity, klientsky přívětivého prostředí a bezpečnosti na konzulátech

| 003 | Bezpečnost dokladů/poradci pro doklady |
| --- | --- |

003

Bezpečnost dokladů/poradci pro doklady

| 004 | Konzulární spolupráce |
| --- | --- |

004

Konzulární spolupráce

| 005 | Konzulární pokrytí |
| --- | --- |

005

Konzulární pokrytí

| 006 | Rozsáhlé informační systémy – Vízový informační systém (VIS) |
| --- | --- |

006

Rozsáhlé informační systémy – Vízový informační systém (VIS)

| 007 | Jiné systémy IKT pro účely vyřizování žádostí o vízum |
| --- | --- |

007

Jiné systémy IKT pro účely vyřizování žádostí o vízum

| 008 | Provozní podpora – společná vízová politika |
| --- | --- |

008

Provozní podpora – společná vízová politika

| 009 | Provozní podpora – rozsáhlé informační systémy pro účely vyřizování žádostí o vízum |
| --- | --- |

009

Provozní podpora – rozsáhlé informační systémy pro účely vyřizování žádostí o vízum

| 010 | Provozní podpora – zvláštní režim průjezdu |
| --- | --- |

010

Provozní podpora – zvláštní režim průjezdu

| 011 | Udělování víz s omezenou územní platností |
| --- | --- |

011

Udělování víz s omezenou územní platností

| 012 | Kvalita údajů a práva subjektů údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování |
| --- | --- |

012

Kvalita údajů a práva subjektů údajů na informace, přístup k vlastním osobním údajům, jejich opravu a výmaz a omezení jejich zpracování

| III. | Technická pomoc |
| --- | --- |

III.

Technická pomoc

| 001 | Informační a komunikační činnosti |
| --- | --- |

001

Informační a komunikační činnosti

| 002 | Příprava, provádění, monitorování a kontrola |
| --- | --- |

002

Příprava, provádění, monitorování a kontrola

| 003 | Hodnocení a studie, sběr údajů |
| --- | --- |

003

Hodnocení a studie, sběr údajů

| 004 | Budování kapacit |
| --- | --- |

004

Budování kapacit

TABULKA 2: KÓDY PRO DIMENZI „DRUH AKCE“

| 001 | Infrastruktura a budovy |
| --- | --- |

001

Infrastruktura a budovy

| 002 | Dopravní prostředky |
| --- | --- |

002

Dopravní prostředky

| 003 | Jiné operativní vybavení |
| --- | --- |

003

Jiné operativní vybavení

| 004 | Komunikační systémy |
| --- | --- |

004

Komunikační systémy

| 005 | Informační systémy |
| --- | --- |

005

Informační systémy

| 006 | Odborná příprava |
| --- | --- |

006

Odborná příprava

| 007 | Výměna osvědčených postupů – mezi členskými státy |
| --- | --- |

007

Výměna osvědčených postupů – mezi členskými státy

| 008 | Výměna osvědčených postupů – se třetími zeměmi |
| --- | --- |

008

Výměna osvědčených postupů – se třetími zeměmi

| 009 | Vysílání odborníků |
| --- | --- |

009

Vysílání odborníků

| 010 | Studie, ověření koncepce, pilotní projekty a podobné činnosti |
| --- | --- |

010

Studie, ověření koncepce, pilotní projekty a podobné činnosti

| 011 | Komunikační činnosti |
| --- | --- |

011

Komunikační činnosti

| 012 | Vývoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů |
| --- | --- |

012

Vývoj statistických nástrojů, metod a ukazatelů

| 013 | Zavádění nebo jiná opatření v návaznosti na výzkumné projekty |
| --- | --- |

013

Zavádění nebo jiná opatření v návaznosti na výzkumné projekty

TABULKA 3: KÓDY PRO DIMENZI „PROVÁDĚNÍ“

| 001 | Akce, na které se vztahuje čl. 12 odst. 1 |
| --- | --- |

001

Akce, na které se vztahuje čl. 12 odst. 1

| 002 | Specifické akce |
| --- | --- |

002

Specifické akce

| 003 | Akce uvedené v příloze IV |
| --- | --- |

003

Akce uvedené v příloze IV

| 004 | Provozní podpora |
| --- | --- |

004

Provozní podpora

| 005 | Akce, na které se vztahuje čl. 12 odst. 5 |
| --- | --- |

005

Akce, na které se vztahuje čl. 12 odst. 5

| 006 | Mimořádná pomoc |
| --- | --- |

006

Mimořádná pomoc

TABULKA 4: KÓDY PRO DIMENZI „ZVLÁŠTNÍ TÉMATA“

| 001 | Spolupráce se třetími zeměmi |
| --- | --- |

001

Spolupráce se třetími zeměmi

| 002 | Akce ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim |
| --- | --- |

002

Akce ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim

| 003 | Provádění doporučení ze schengenského hodnocení |
| --- | --- |

003

Provádění doporučení ze schengenského hodnocení

| 004 | Provádění doporučení z hodnocení zranitelnosti |
| --- | --- |

004

Provádění doporučení z hodnocení zranitelnosti

| 005 | Akce podporující rozvoj a provozování systému EUROSUR |
| --- | --- |

005

Akce podporující rozvoj a provozování systému EUROSUR

| 006 | Ostatní |
| --- | --- |

006

Ostatní

---

PŘÍLOHA VII

VÝDAJE ZPŮSOBILÉ K PROVOZNÍ PODPOŘE

| a) | V rámci specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 písm. a) zahrnuje provozní podpora následující náklady v rozsahu, v jakém je nefinancuje Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž v souvislosti se svou operativní činností:






  1) | náklady na pracovníky, včetně nákladů na odbornou přípravu; |
| --- | --- | --- |

a)

V rámci specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 písm. a) zahrnuje provozní podpora následující náklady v rozsahu, v jakém je nefinancuje Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž v souvislosti se svou operativní činností:

1)

náklady na pracovníky, včetně nákladů na odbornou přípravu;

| 2) | údržbu a opravy vybavení a infrastruktury; |
| --- | --- |

2)

údržbu a opravy vybavení a infrastruktury;

| 3) | náklady na služby v oblasti působnosti tohoto nařízení; |
| --- | --- |

3)

náklady na služby v oblasti působnosti tohoto nařízení;

| 4) | provozní náklady na operace; |
| --- | --- |

4)

provozní náklady na operace;

| 5) | náklady na nemovitý majetek, včetně nájmů a odpisů. |
| --- | --- |

5)

náklady na nemovitý majetek, včetně nájmů a odpisů.

Hostitelský členský stát ve smyslu čl. 2 bodu 20 nařízení (EU) 2019/1896 může využívat provozní podporu pro účely krytí svých vlastních provozních nákladů na účast na operativních činnostech podle uvedeného bodu, které spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení nebo pro účely činností souvisejících s ochranou hranic na vnitrostátní úrovni.

| b) | V rámci specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 písm. b) zahrnuje provozní podpora:






  1) | náklady na pracovníky, včetně nákladů na odbornou přípravu; |
| --- | --- | --- |

b)

V rámci specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 písm. b) zahrnuje provozní podpora:

1)

náklady na pracovníky, včetně nákladů na odbornou přípravu;

| 2) | náklady na služby; |
| --- | --- |

2)

náklady na služby;

| 3) | údržbu a opravy vybavení a infrastruktury; |
| --- | --- |

3)

údržbu a opravy vybavení a infrastruktury;

| 4) | náklady na nemovitý majetek, včetně nájmů a odpisů. |
| --- | --- |

4)

náklady na nemovitý majetek, včetně nájmů a odpisů.

| c) | V rámci cíle politiky stanoveného v čl. 3 odst. 1 zahrnuje provozní podpora pro rozsáhlé informační systémy:






  1) | náklady na zaměstnance, včetně nákladů na odbornou přípravu; |
| --- | --- | --- |

c)

V rámci cíle politiky stanoveného v čl. 3 odst. 1 zahrnuje provozní podpora pro rozsáhlé informační systémy:

1)

náklady na zaměstnance, včetně nákladů na odbornou přípravu;

| 2) | provozní řízení a údržbu rozsáhlých informačních systémů a jejich komunikační infrastruktury, včetně interoperability těchto systémů a nájmu bezpečných prostor. |
| --- | --- |

2)

provozní řízení a údržbu rozsáhlých informačních systémů a jejich komunikační infrastruktury, včetně interoperability těchto systémů a nájmu bezpečných prostor.

| d) | Vedle nákladů uvedených v písmenech a), b) a c) této přílohy je v rámci programu Litvy poskytována provozní podpora v souladu s čl. 17 odst. 1. |
| --- | --- |

d)

Vedle nákladů uvedených v písmenech a), b) a c) této přílohy je v rámci programu Litvy poskytována provozní podpora v souladu s čl. 17 odst. 1.

---

PŘÍLOHA VIII

UKAZATELE VÝSTUPŮ A VÝSLEDKŮ UVEDENÉ V ČL. 27 ODST. 3

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a)

Ukazatele výstupů

| 1. | Počet kusů vybavení zakoupených pro hraniční přechody






  1.1. | z toho počet zakoupených systémů automatizovaných bran hraniční kontroly/samoobslužných systémů/elektronických bran |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

z toho počet zakoupených systémů automatizovaných bran hraniční kontroly/samoobslužných systémů/elektronických bran

| 2. | Počet prvků infrastruktury, u nichž byla provedena údržba/oprava |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet oblastí hotspotů, na něž byla poskytnuta podpora |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet postavených/zmodernizovaných zařízení pro hraniční přechody |
| --- | --- |

4.

| 5. | Počet zakoupených vzdušných prostředků






  5.1. | z toho počet zakoupených bezpilotních vzdušných prostředků |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

z toho počet zakoupených bezpilotních vzdušných prostředků

| 6. | Počet zakoupených prostředků námořní dopravy |
| --- | --- |

6.

| 7. | Počet zakoupených prostředků pozemní dopravy |
| --- | --- |

7.

| 8. | Počet účastníků, jimž byla poskytnuta podpora






  8.1. | z toho počet účastníků odborné přípravy |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

z toho počet účastníků odborné přípravy

| 9. | Počet styčných imigračních úředníků vyslaných do třetích zemí |
| --- | --- |

9.

| 10. | Počet vyvinutých/udržovaných/zmodernizovaných funkcionalit informačních technologií |
| --- | --- |

10.

| 11. | Počet vyvinutých/udržovaných/zmodernizovaných rozsáhlých informačních systémů






  11.1. | z toho počet vyvinutých rozsáhlých informačních systémů |
| --- | --- | --- |

11.

11.1.

z toho počet vyvinutých rozsáhlých informačních systémů

| 12. | Počet projektů spolupráce se třetími zeměmi |
| --- | --- |

12.

| 13. | Počet osob, které požádaly o mezinárodní ochranu na hraničních přechodech |
| --- | --- |

13.

Ukazatele výsledků

| 14. | Počet kusů vybavení registrovaných v rezervě technického vybavení Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž |
| --- | --- |

14.

| 15. | Počet kusů vybavení poskytnutých Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž |
| --- | --- |

15.

| 16. | Počet zahájených/zlepšených forem spolupráce vnitrostátních orgánů s národním koordinačním centrem Eurosur |
| --- | --- |

16.

| 17. | Počet přechodů hranic prostřednictvím systémů automatizovaných bran hraniční kontroly a elektronických bran |
| --- | --- |

17.

| 18. | Počet řešených doporučení ze schengenských hodnocení a z hodnocení zranitelnosti v oblasti správy hranic |
| --- | --- |

18.

| 19. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a kompetence získané během ní |
| --- | --- |

19.

| 20. | Počet osob, jimž pohraniční orgány odepřely vstup |
| --- | --- |

20.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b)

Ukazatele výstupů

| 1. | Počet projektů podporujících digitalizaci vyřizování víz |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet účastníků, jimž byla poskytnuta podpora






  2.1. | z toho počet účastníků odborné přípravy |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

z toho počet účastníků odborné přípravy

| 3. | Počet personálu vyslaného do konzulátů ve třetích zemích






  3.1. | z toho počet personálu vyslaného za účelem vyřizování víz |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

z toho počet personálu vyslaného za účelem vyřizování víz

| 4. | Počet vyvinutých/udržovaných/zmodernizovaných funkcionalit informačních technologií |
| --- | --- |

4.

| 5. | Počet vyvinutých/udržovaných/zmodernizovaných rozsáhlých informačních systémů






  5.1. | z toho počet vyvinutých rozsáhlých informačních systémů |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

z toho počet vyvinutých rozsáhlých informačních systémů

| 6. | Počet prvků infrastruktury, u nichž byla provedena údržba/oprava |
| --- | --- |

6.

| 7. | Počet pronajatých/odepsaných nemovitostí |
| --- | --- |

7.

Ukazatele výsledků

| 8. | Počet nových/zmodernizovaných konzulátů mimo schengenský prostor






  8.1. | z toho počet konzulátů zmodernizovaných s cílem zvýšit klientskou vstřícnost pro žadatele o víza |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

z toho počet konzulátů zmodernizovaných s cílem zvýšit klientskou vstřícnost pro žadatele o víza

| 9. | Počet řešených doporučení ze schengenských hodnocení v oblasti společné vízové politiky |
| --- | --- |

9.

| 10. | Počet žádostí o udělení víza prostřednictvím digitálních prostředků |
| --- | --- |

10.

| 11. | Počet zahájených/zlepšených forem spolupráce zavedených mezi členskými státy v oblasti vyřizování víz |
| --- | --- |

11.

| 12. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a kompetence získané během ní |
| --- | --- |

12.

---

| 15.7.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 251/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 251/94

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/1149

ze dne 7. července 2021,

kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 82 odst. 1, článek 84 a čl. 87 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Zatímco národní bezpečnost zůstává výhradně v pravomoci členských států, její zajištění vyžaduje spolupráci a koordinaci na úrovni Unie. Cíle Unie, jímž je zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v souladu s čl. 67 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by mělo být dosahováno mimo jiné prostřednictvím opatření pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní a rovněž prostřednictvím opatření pro koordinaci a spolupráci mezi donucovacími a jinými vnitrostátními orgány členských států, včetně koordinace a spolupráce s příslušnými agenturami Unie a dalšími příslušnými subjekty Unie a s příslušnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, jakož i za pomoci soukromého sektoru a občanské společnosti. |
| --- | --- |

(1)

Zatímco národní bezpečnost zůstává výhradně v pravomoci členských států, její zajištění vyžaduje spolupráci a koordinaci na úrovni Unie. Cíle Unie, jímž je zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v souladu s čl. 67 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by mělo být dosahováno mimo jiné prostřednictvím opatření pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní a rovněž prostřednictvím opatření pro koordinaci a spolupráci mezi donucovacími a jinými vnitrostátními orgány členských států, včetně koordinace a spolupráce s příslušnými agenturami Unie a dalšími příslušnými subjekty Unie a s příslušnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, jakož i za pomoci soukromého sektoru a občanské společnosti.

| (2) | Komise, Rada Evropské unie a Evropský parlament definovaly pro období od roku 2015 do roku 2020 společné priority stanovené v Evropském programu pro bezpečnost z dubna 2015, které byly znovu potvrzeny Radou v obnovené strategii vnitřní bezpečnosti z června 2015 a Evropským parlamentem v jeho usnesení z července 2015, totiž o předcházení terorismu, radikalizaci, závažné a organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě a boj proti nim. Tyto společné priority byly znovu potvrzeny na období od roku 2020 do roku 2025 ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 24. července 2020 o strategii bezpečnostní unie EU. |
| --- | --- |

(2)

Komise, Rada Evropské unie a Evropský parlament definovaly pro období od roku 2015 do roku 2020 společné priority stanovené v Evropském programu pro bezpečnost z dubna 2015, které byly znovu potvrzeny Radou v obnovené strategii vnitřní bezpečnosti z června 2015 a Evropským parlamentem v jeho usnesení z července 2015, totiž o předcházení terorismu, radikalizaci, závažné a organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě a boj proti nim. Tyto společné priority byly znovu potvrzeny na období od roku 2020 do roku 2025 ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 24. července 2020 o strategii bezpečnostní unie EU.

| (3) | V Římském prohlášení podepsaném dne 25. března 2017 vrcholní představitelé 27 členských států, Evropská rada, Evropský parlament a Evropská komise potvrdili své odhodlání usilovat o bezpečnou a chráněnou Evropu a vybudovat Unii, v níž se všichni občané cítí bezpečně a mohou se volně pohybovat, kde jsou bezpečné vnější hranice a kde existuje účinná, odpovědná a udržitelná migrační politika, která respektuje mezinárodní normy, jakož i Evropu odhodlanou bojovat proti terorismu a organizované trestné činnosti. |
| --- | --- |

(3)

V Římském prohlášení podepsaném dne 25. března 2017 vrcholní představitelé 27 členských států, Evropská rada, Evropský parlament a Evropská komise potvrdili své odhodlání usilovat o bezpečnou a chráněnou Evropu a vybudovat Unii, v níž se všichni občané cítí bezpečně a mohou se volně pohybovat, kde jsou bezpečné vnější hranice a kde existuje účinná, odpovědná a udržitelná migrační politika, která respektuje mezinárodní normy, jakož i Evropu odhodlanou bojovat proti terorismu a organizované trestné činnosti.

| (4) | Evropská rada dne 15. prosince 2016 vyzvala k dalšímu zlepšování interoperability informačních systémů a databází. Dne 23. června 2017 zdůraznila Evropská rada potřebu zlepšovat interoperabilitu databází a dne 12. prosince 2017 předložila Komise návrh nařízení, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU (policejní a justiční spolupráce, azyl a migrace). |
| --- | --- |

(4)

Evropská rada dne 15. prosince 2016 vyzvala k dalšímu zlepšování interoperability informačních systémů a databází. Dne 23. června 2017 zdůraznila Evropská rada potřebu zlepšovat interoperabilitu databází a dne 12. prosince 2017 předložila Komise návrh nařízení, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU (policejní a justiční spolupráce, azyl a migrace).

| (5) | S cílem zachovat schengenské acquis a přispět k zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii jsou členské státy ode dne 6. dubna 2017 povinny provádět v příslušných databázích systematické kontroly občanů Unie, kteří překračují vnější hranice Unie. Kromě toho Komise vydala pro členské státy doporučení, jak lépe využívat policejní kontroly a přeshraniční spolupráci. Klíčovými zásadami, kterými se řídí opatření Unie a členských států vedoucí k rozvoji účinné a skutečné bezpečnostní unie, by měly být solidarita mezi členskými státy, jasné rozdělení úkolů, dodržování základních práv a svobod a právního státu, zvýšené zaměření na globální perspektivu a na nezbytný soulad s vnějším rozměrem bezpečnosti. |
| --- | --- |

(5)

S cílem zachovat schengenské acquis a přispět k zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii jsou členské státy ode dne 6. dubna 2017 povinny provádět v příslušných databázích systematické kontroly občanů Unie, kteří překračují vnější hranice Unie. Kromě toho Komise vydala pro členské státy doporučení, jak lépe využívat policejní kontroly a přeshraniční spolupráci. Klíčovými zásadami, kterými se řídí opatření Unie a členských států vedoucí k rozvoji účinné a skutečné bezpečnostní unie, by měly být solidarita mezi členskými státy, jasné rozdělení úkolů, dodržování základních práv a svobod a právního státu, zvýšené zaměření na globální perspektivu a na nezbytný soulad s vnějším rozměrem bezpečnosti.

| (6) | V zájmu dosažení tohoto cíle by měla být na úrovni Unie přijata opatření na ochranu osob, veřejných prostor a kritické infrastruktury proti hrozbám, jež mají stále více nadnárodní charakter, a na podporu činností prováděných příslušnými orgány členských států. Terorismus, závažná a organizovaná trestná činnost, trestné činy páchané přemísťujícími se zločineckými skupinami, obchod s drogami a se zbraněmi, korupce, praní peněz, kyberkriminalita, pohlavní vykořisťování, včetně pohlavního vykořisťování dětí, hybridní hrozby, jakož i chemické, biologické, radiologické a jaderné hrozby a obchodování s lidmi představují i nadále výzvu pro vnitřní bezpečnost Unie. Vnitřní bezpečnost je sdíleným úsilím, na němž by se měly společně podílet orgány Unie, příslušné agentury Unie a členské státy. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu dosažení tohoto cíle by měla být na úrovni Unie přijata opatření na ochranu osob, veřejných prostor a kritické infrastruktury proti hrozbám, jež mají stále více nadnárodní charakter, a na podporu činností prováděných příslušnými orgány členských států. Terorismus, závažná a organizovaná trestná činnost, trestné činy páchané přemísťujícími se zločineckými skupinami, obchod s drogami a se zbraněmi, korupce, praní peněz, kyberkriminalita, pohlavní vykořisťování, včetně pohlavního vykořisťování dětí, hybridní hrozby, jakož i chemické, biologické, radiologické a jaderné hrozby a obchodování s lidmi představují i nadále výzvu pro vnitřní bezpečnost Unie. Vnitřní bezpečnost je sdíleným úsilím, na němž by se měly společně podílet orgány Unie, příslušné agentury Unie a členské státy.

| (7) | V zájmu přispění k rozvoji a provádění účinné a skutečné bezpečnostní unie, jejímž cílem je zajistit vysokou úroveň vnitřní bezpečnosti v celé Unii, by měl být zřízen a spravován Fond pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“), který by členským státům poskytoval přiměřenou finanční podporu Unie. |
| --- | --- |

(7)

V zájmu přispění k rozvoji a provádění účinné a skutečné bezpečnostní unie, jejímž cílem je zajistit vysokou úroveň vnitřní bezpečnosti v celé Unii, by měl být zřízen a spravován Fond pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“), který by členským státům poskytoval přiměřenou finanční podporu Unie.

| (8) | Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na akce, u nichž může intervence Unie přinést větší přidanou hodnotu ve srovnání s opatřeními na úrovni samotných členských států. V souladu s článkem 84 a čl. 87 odst. 2 Smlouvy o fungování EU by fond měl podporovat pobídková a podpůrná opatření pro činnost členských států v oblasti předcházení trestné činnosti, společné odborné přípravy zaměstnanců, policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech, do níž jsou zapojeny příslušné orgány členských států a agentury Unie, týkající se zejména výměny informací, intenzivnější operativní spolupráce a podpory nezbytného úsilí o posílení schopností pro předcházení terorismu a závažné a organizované trestné činnosti a boj proti nim. Z fondu by rovněž měla být podporována odborná příprava příslušného personálu a odborníků v souladu s obecnými zásadami evropského systému vzdělávání a výcviku v oblasti prosazování práva. Fond by neměl podporovat provozní náklady a činnosti související se základními funkcemi členských států, pokud jde o udržování práva a pořádku a o ochranu vnitřní a národní bezpečnosti, jak je uvedeno v článku 72 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(8)

Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na akce, u nichž může intervence Unie přinést větší přidanou hodnotu ve srovnání s opatřeními na úrovni samotných členských států. V souladu s článkem 84 a čl. 87 odst. 2 Smlouvy o fungování EU by fond měl podporovat pobídková a podpůrná opatření pro činnost členských států v oblasti předcházení trestné činnosti, společné odborné přípravy zaměstnanců, policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech, do níž jsou zapojeny příslušné orgány členských států a agentury Unie, týkající se zejména výměny informací, intenzivnější operativní spolupráce a podpory nezbytného úsilí o posílení schopností pro předcházení terorismu a závažné a organizované trestné činnosti a boj proti nim. Z fondu by rovněž měla být podporována odborná příprava příslušného personálu a odborníků v souladu s obecnými zásadami evropského systému vzdělávání a výcviku v oblasti prosazování práva. Fond by neměl podporovat provozní náklady a činnosti související se základními funkcemi členských států, pokud jde o udržování práva a pořádku a o ochranu vnitřní a národní bezpečnosti, jak je uvedeno v článku 72 Smlouvy o fungování EU.

| (9) | Při provádění tohoto fondu by měly být plně dodržovány hodnoty Unie zakotvené v článku 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), práva a zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a mezinárodní závazky Unie týkající se lidských práv. Fond by měl být prováděn zcela v souladu se základními právy, jako jsou právo na lidskou důstojnost, právo na život, zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání, právo na ochranu osobních údajů, práva dítěte a právo na účinnou právní ochranu, jakož i se zásadou zákazu diskriminace. |
| --- | --- |

(9)

Při provádění tohoto fondu by měly být plně dodržovány hodnoty Unie zakotvené v článku 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), práva a zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a mezinárodní závazky Unie týkající se lidských práv. Fond by měl být prováděn zcela v souladu se základními právy, jako jsou právo na lidskou důstojnost, právo na život, zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání, právo na ochranu osobních údajů, práva dítěte a právo na účinnou právní ochranu, jakož i se zásadou zákazu diskriminace.

| (10) | V souladu s článkem 3 Smlouvy o EU by měl fond podporovat činnosti, které zajišťují ochranu dětí před násilím, zneužíváním, vykořisťováním a zanedbáváním. Fond by měl rovněž podporovat ochranu dětských svědků a obětí a pomoc pro ně, a to zejména pokud jde o děti bez doprovodu a děti, které se jiným způsobem ocitnou v situaci, kdy potřebují poručenství. |
| --- | --- |

(10)

V souladu s článkem 3 Smlouvy o EU by měl fond podporovat činnosti, které zajišťují ochranu dětí před násilím, zneužíváním, vykořisťováním a zanedbáváním. Fond by měl rovněž podporovat ochranu dětských svědků a obětí a pomoc pro ně, a to zejména pokud jde o děti bez doprovodu a děti, které se jiným způsobem ocitnou v situaci, kdy potřebují poručenství.

| (11) | V souladu se společnými prioritami stanovenými na úrovni Unie za účelem zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii by měl fond podporovat opatření zaměřená na řešení hlavních bezpečnostních hrozeb, a zejména na předcházení terorismu a radikalizaci, závažné a organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě a boj proti nim, jakož i na poskytování pomoci a ochrany obětem trestné činnosti. Fond by měl zajistit, aby Unie a členské státy byly dobře vybaveny také pro řešení vyvíjejících se a nově vznikajících hrozeb, jako je nelegální obchod, probíhající mimo jiné po internetu, a také hybridní hrozby a chemické, biologické, radiologické a jaderné hrozby, aby se vytvořila skutečná bezpečnostní unie. O to by se mělo usilovat prostřednictvím finanční pomoci na podporu lepší výměny informací, na zvýšení operativní spolupráce a na zlepšení vnitrostátních a kolektivních kapacit. |
| --- | --- |

(11)

V souladu se společnými prioritami stanovenými na úrovni Unie za účelem zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii by měl fond podporovat opatření zaměřená na řešení hlavních bezpečnostních hrozeb, a zejména na předcházení terorismu a radikalizaci, závažné a organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě a boj proti nim, jakož i na poskytování pomoci a ochrany obětem trestné činnosti. Fond by měl zajistit, aby Unie a členské státy byly dobře vybaveny také pro řešení vyvíjejících se a nově vznikajících hrozeb, jako je nelegální obchod, probíhající mimo jiné po internetu, a také hybridní hrozby a chemické, biologické, radiologické a jaderné hrozby, aby se vytvořila skutečná bezpečnostní unie. O to by se mělo usilovat prostřednictvím finanční pomoci na podporu lepší výměny informací, na zvýšení operativní spolupráce a na zlepšení vnitrostátních a kolektivních kapacit.

| (12) | Finanční pomoc poskytovaná prostřednictvím fondu by měla podporovat zejména výměnu informací, policejní spolupráci, justiční spolupráci v trestních věcech a prevenci v oblastech závažné a organizované trestné činnosti, nedovoleného obchodu se zbraněmi, korupce, praní peněz, obchodování s drogami, trestné činnosti proti životnímu prostředí, terorismu, obchodování s lidmi, vykořisťování uprchlíků a nelegálních migrantů, závažného pracovního vykořisťování, pohlavního vykořisťování a zneužívání, mimo jiné i dětí a žen, šíření snímků znázorňujících zneužívání dětí a dětské pornografie a kyberkriminality. Fond by měl rovněž podporovat ochranu osob, veřejných prostor a kritické infrastruktury před událostmi souvisejícími s bezpečností a přípravu a účinné řízení rizik souvisejících s bezpečností a řešení krizí souvisejících s bezpečností, a to i prostřednictvím společné odborné přípravy, vypracování společných politik, jako jsou strategie, politické cykly, programy a akční plány, jakož i právních předpisů a praktické spolupráce. |
| --- | --- |

(12)

Finanční pomoc poskytovaná prostřednictvím fondu by měla podporovat zejména výměnu informací, policejní spolupráci, justiční spolupráci v trestních věcech a prevenci v oblastech závažné a organizované trestné činnosti, nedovoleného obchodu se zbraněmi, korupce, praní peněz, obchodování s drogami, trestné činnosti proti životnímu prostředí, terorismu, obchodování s lidmi, vykořisťování uprchlíků a nelegálních migrantů, závažného pracovního vykořisťování, pohlavního vykořisťování a zneužívání, mimo jiné i dětí a žen, šíření snímků znázorňujících zneužívání dětí a dětské pornografie a kyberkriminality. Fond by měl rovněž podporovat ochranu osob, veřejných prostor a kritické infrastruktury před událostmi souvisejícími s bezpečností a přípravu a účinné řízení rizik souvisejících s bezpečností a řešení krizí souvisejících s bezpečností, a to i prostřednictvím společné odborné přípravy, vypracování společných politik, jako jsou strategie, politické cykly, programy a akční plány, jakož i právních předpisů a praktické spolupráce.

| (13) | Fond by měl poskytovat finanční podporu k řešení vznikajících obtíží, které představuje v posledních letech podstatný nárůst určité trestné činnosti páchané prostřednictvím internetu, jako jsou platební podvody, pohlavní vykořisťování dětí a obchod se zbraněmi. |
| --- | --- |

(13)

Fond by měl poskytovat finanční podporu k řešení vznikajících obtíží, které představuje v posledních letech podstatný nárůst určité trestné činnosti páchané prostřednictvím internetu, jako jsou platební podvody, pohlavní vykořisťování dětí a obchod se zbraněmi.

| (14) | Fond by měl navazovat na výsledky a investice svých předchůdců: programu Předcházení trestné činnosti a boj proti ní (ISEC), programu Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a jiných rizik spojených s bezpečností (CIPS) na období 2007–2013 a nástroje pro policejní spolupráci, předcházení trestné činnosti, boj proti trestné činnosti a řešení krizí, který je součástí Fondu pro vnitřní bezpečnost pro období 2014–2020, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 (3). Oblast působnosti fondu by rovněž měla umožňovat zohlednění nového vývoje. |
| --- | --- |

(14)

Fond by měl navazovat na výsledky a investice svých předchůdců: programu Předcházení trestné činnosti a boj proti ní (ISEC), programu Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a jiných rizik spojených s bezpečností (CIPS) na období 2007–2013 a nástroje pro policejní spolupráci, předcházení trestné činnosti, boj proti trestné činnosti a řešení krizí, který je součástí Fondu pro vnitřní bezpečnost pro období 2014–2020, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 (3). Oblast působnosti fondu by rovněž měla umožňovat zohlednění nového vývoje.

| (15) | Je nutné zajistit co největší dopad financování Unie tím, že budou uvolněny a shromážděny veřejné a soukromé finanční zdroje a bude docíleno jejich pákového účinku. Fond by měl v souvislosti se svým cílem podporovat a prosazovat aktivní a smysluplné zapojení občanské společnosti, včetně nevládních organizací, a evropského průmyslového odvětví do rozvoje a provádění bezpečnostní politiky, případně se zapojením dalších příslušných aktérů, subjektů Unie, agentur Unie a mezinárodních organizací. Mělo by se nicméně zajistit, aby podpora z fondu nebyla využita k přenesení zákonných či veřejnoprávních povinností na soukromé subjekty. |
| --- | --- |

(15)

Je nutné zajistit co největší dopad financování Unie tím, že budou uvolněny a shromážděny veřejné a soukromé finanční zdroje a bude docíleno jejich pákového účinku. Fond by měl v souvislosti se svým cílem podporovat a prosazovat aktivní a smysluplné zapojení občanské společnosti, včetně nevládních organizací, a evropského průmyslového odvětví do rozvoje a provádění bezpečnostní politiky, případně se zapojením dalších příslušných aktérů, subjektů Unie, agentur Unie a mezinárodních organizací. Mělo by se nicméně zajistit, aby podpora z fondu nebyla využita k přenesení zákonných či veřejnoprávních povinností na soukromé subjekty.

| (16) | Přeshraniční povaha terorismu a závažné a organizované trestné činnosti vyžaduje koordinovanou reakci a spolupráci v rámci členských států i mezi nimi a s příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie. Všechny příslušné orgány členských států, včetně specializovaných donucovacích orgánů, mohou mít informace cenné pro účinný boj proti terorismu a závažné a organizované trestné činnosti. Pro urychlení výměny informací a zlepšení kvality sdílených informací je zásadní budovat vzájemnou důvěru. Měly by být prozkoumány a posouzeny nové přístupy ke spolupráci a výměně informací, včetně ve vztahu k analýze hrozeb, s přihlédnutím ke stávajícím strukturám v rámci Unie i mimo něj, jako je Zpravodajské a informační centrum EU (INTCEN), Evropské centrum pro boj proti terorismu (ECTC) při Europolu, protiteroristický koordinátor EU a protiteroristická skupina. Fond by měl podporovat příslušné orgány členských států odpovědné za prevenci, odhalování a vyšetřování trestných činů uvedených v článku 87 Smlouvy o fungování EU, pokud jejich činnost spadá do oblasti působnosti fondu. Všechny činnosti, na něž byly poskytnuty finanční prostředky z tohoto fondu, by měly plně respektovat právní postavení jednotlivých příslušných orgánů a evropských struktur a požadované zásady vlastnictví informací. |
| --- | --- |

(16)

Přeshraniční povaha terorismu a závažné a organizované trestné činnosti vyžaduje koordinovanou reakci a spolupráci v rámci členských států i mezi nimi a s příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie. Všechny příslušné orgány členských států, včetně specializovaných donucovacích orgánů, mohou mít informace cenné pro účinný boj proti terorismu a závažné a organizované trestné činnosti. Pro urychlení výměny informací a zlepšení kvality sdílených informací je zásadní budovat vzájemnou důvěru. Měly by být prozkoumány a posouzeny nové přístupy ke spolupráci a výměně informací, včetně ve vztahu k analýze hrozeb, s přihlédnutím ke stávajícím strukturám v rámci Unie i mimo něj, jako je Zpravodajské a informační centrum EU (INTCEN), Evropské centrum pro boj proti terorismu (ECTC) při Europolu, protiteroristický koordinátor EU a protiteroristická skupina. Fond by měl podporovat příslušné orgány členských států odpovědné za prevenci, odhalování a vyšetřování trestných činů uvedených v článku 87 Smlouvy o fungování EU, pokud jejich činnost spadá do oblasti působnosti fondu. Všechny činnosti, na něž byly poskytnuty finanční prostředky z tohoto fondu, by měly plně respektovat právní postavení jednotlivých příslušných orgánů a evropských struktur a požadované zásady vlastnictví informací.

| (17) | S cílem využít poznatků a odborných znalostí decentralizovaných agentur s pravomocemi v oblasti spolupráce a vzdělávání a výcviku v oblasti prosazování práva, drog a drogové závislosti, základních práv, justice a rozsáhlých informačních systémů by Komise měla zapojit příslušné decentralizované agentury do činnosti Výboru pro fondy v oblasti vnitřních věcí, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1148 (4), zejména na začátku a v polovině programového období. Ve vhodných případech by Komise rovněž měla mít možnost zapojit příslušné decentralizované agentury do monitorování a hodnocení, zejména s cílem zajistit, aby akce podporované tímto fondem byly v souladu s příslušným acquis Unie a schválenými prioritami Unie. |
| --- | --- |

(17)

S cílem využít poznatků a odborných znalostí decentralizovaných agentur s pravomocemi v oblasti spolupráce a vzdělávání a výcviku v oblasti prosazování práva, drog a drogové závislosti, základních práv, justice a rozsáhlých informačních systémů by Komise měla zapojit příslušné decentralizované agentury do činnosti Výboru pro fondy v oblasti vnitřních věcí, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1148 (4), zejména na začátku a v polovině programového období. Ve vhodných případech by Komise rovněž měla mít možnost zapojit příslušné decentralizované agentury do monitorování a hodnocení, zejména s cílem zajistit, aby akce podporované tímto fondem byly v souladu s příslušným acquis Unie a schválenými prioritami Unie.

| (18) | V rámci komplexní drogové strategie Unie zastávající vyvážený přístup, který je založen na souběžném snižování nabídky a poptávky, by finanční pomoc poskytovaná v rámci fondu měla sloužit na podporu veškerých opatření zaměřených na předcházení obchodu s drogami a boj proti němu pomocí snižování nabídky i poptávky, zejména opatření zaměřených na výrobu, zhotovování, extrahování, prodej, přepravu, dovoz nebo vývoz nelegálních drog, jakož i jejich držení a nabývání s cílem zapojit se do činností spojených s obchodem s drogami. Fond by měl pokrývat také aspekty drogové politiky týkající se prevence. Za účelem dosažení dalších synergií a souladu v oblasti související s drogami by měly být do fondu začleněny ty prvky cílů souvisejících s drogami, které byly v období 2014–2020 zahrnuté v programu Spravedlnost. |
| --- | --- |

(18)

V rámci komplexní drogové strategie Unie zastávající vyvážený přístup, který je založen na souběžném snižování nabídky a poptávky, by finanční pomoc poskytovaná v rámci fondu měla sloužit na podporu veškerých opatření zaměřených na předcházení obchodu s drogami a boj proti němu pomocí snižování nabídky i poptávky, zejména opatření zaměřených na výrobu, zhotovování, extrahování, prodej, přepravu, dovoz nebo vývoz nelegálních drog, jakož i jejich držení a nabývání s cílem zapojit se do činností spojených s obchodem s drogami. Fond by měl pokrývat také aspekty drogové politiky týkající se prevence. Za účelem dosažení dalších synergií a souladu v oblasti související s drogami by měly být do fondu začleněny ty prvky cílů souvisejících s drogami, které byly v období 2014–2020 zahrnuté v programu Spravedlnost.

| (19) | Aby bylo zajištěno, že fond účinně přispěje k vyšší úrovni vnitřní bezpečnosti v celé Unii, a tím i k rozvoji skutečné bezpečnostní unie, měl by být využíván tak, aby opatřením členských států poskytoval co největší unijní přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

(19)

Aby bylo zajištěno, že fond účinně přispěje k vyšší úrovni vnitřní bezpečnosti v celé Unii, a tím i k rozvoji skutečné bezpečnostní unie, měl by být využíván tak, aby opatřením členských států poskytoval co největší unijní přidanou hodnotu.

| (20) | Fond by měl podporovat investice do vybavení, dopravních prostředků a zařízení pouze tehdy, pokud přinášejí jasnou unijní přidanou hodnotu a pokud jsou nezbytné pro dosažení cílů fondu. Takové investice by mohly zahrnovat investice do vybavení potřebného pro forenzní vědu, skryté sledování, detekci výbušnin a drog a jakýkoli jiný specializovaný účel v rámci cílů fondu. Z fondu by neměly být financovány investice, které mají čistě vnitrostátní význam a jsou potřebné pro každodenní práci příslušných orgánů, například uniformy, automobily, autobusy, skútry, policejní stanice, nespecializovaná školicí střediska a kancelářské vybavení. |
| --- | --- |

(20)

Fond by měl podporovat investice do vybavení, dopravních prostředků a zařízení pouze tehdy, pokud přinášejí jasnou unijní přidanou hodnotu a pokud jsou nezbytné pro dosažení cílů fondu. Takové investice by mohly zahrnovat investice do vybavení potřebného pro forenzní vědu, skryté sledování, detekci výbušnin a drog a jakýkoli jiný specializovaný účel v rámci cílů fondu. Z fondu by neměly být financovány investice, které mají čistě vnitrostátní význam a jsou potřebné pro každodenní práci příslušných orgánů, například uniformy, automobily, autobusy, skútry, policejní stanice, nespecializovaná školicí střediska a kancelářské vybavení.

| (21) | V zájmu solidarity s Unií a v duchu sdílené odpovědnosti za bezpečnost v ní by v případech, kdy jsou zjištěny nedostatky či rizika, zejména v důsledku schengenského hodnocení, měly dotčené členské státy tyto nedostatky náležitě řešit za pomocí zdrojů v rámci svého programu na provádění doporučení přijatých podle nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 (5). |
| --- | --- |

(21)

V zájmu solidarity s Unií a v duchu sdílené odpovědnosti za bezpečnost v ní by v případech, kdy jsou zjištěny nedostatky či rizika, zejména v důsledku schengenského hodnocení, měly dotčené členské státy tyto nedostatky náležitě řešit za pomocí zdrojů v rámci svého programu na provádění doporučení přijatých podle nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 (5).

| (22) | V zájmu přispění k dosažení cíle politiky fondu by členské státy měly zajistit, aby se priority jejich programů zaměřovaly na všechny specifické cíle fondu, aby byly zvolené priority v souladu s prováděcími opatřeními stanovenými v příloze II a aby přidělování zdrojů na jednotlivé cíle bylo přiměřené výzvám a potřebám a aby zajišťovalo splnění cíle politiky. |
| --- | --- |

(22)

V zájmu přispění k dosažení cíle politiky fondu by členské státy měly zajistit, aby se priority jejich programů zaměřovaly na všechny specifické cíle fondu, aby byly zvolené priority v souladu s prováděcími opatřeními stanovenými v příloze II a aby přidělování zdrojů na jednotlivé cíle bylo přiměřené výzvám a potřebám a aby zajišťovalo splnění cíle politiky.

| (23) | V souladu se zásadou efektivnosti je třeba usilovat o synergie a soulad s jinými fondy Unie a zabránit překrývání akcí. |
| --- | --- |

(23)

V souladu se zásadou efektivnosti je třeba usilovat o synergie a soulad s jinými fondy Unie a zabránit překrývání akcí.

| (24) | Za účelem maximalizace účinnosti při dosahování cílů politiky, využití úspor z rozsahu a zamezení překrývání akcí by Fond měl být konzistentní s ostatními finančními programy Unie v oblasti bezpečnosti a doplňovat je. Zejména by měla být zajištěna synergie s Azylovým, migračním a integračním fondem, Fondem pro integrovanou správu hranic sestávajícím z Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, zřízeného nařízením (EU) 2021/1148 (dále jen „nástroj pro správu hranic a víza“), a z Nástroje pro vybavení pro celní kontroly, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1077 (6), jakož i s ostatními fondy politiky soudržnosti, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (7),
  částí programu Horizont Evropa, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (8), věnovanou výzkumu v oblasti bezpečnosti, programem Práva a hodnoty, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/692 (9), programem Spravedlnost, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/693 (10), programem Digitální Evropa, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 (11), a Programem InvestEU, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (12). O synergie by se mělo usilovat zejména v oblasti bezpečnosti infrastruktury a veřejných prostor, kybernetické bezpečnosti, ochrany obětí a prevence radikalizace. |
| --- | --- |

(24)

Za účelem maximalizace účinnosti při dosahování cílů politiky, využití úspor z rozsahu a zamezení překrývání akcí by Fond měl být konzistentní s ostatními finančními programy Unie v oblasti bezpečnosti a doplňovat je. Zejména by měla být zajištěna synergie s Azylovým, migračním a integračním fondem, Fondem pro integrovanou správu hranic sestávajícím z Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, zřízeného nařízením (EU) 2021/1148 (dále jen „nástroj pro správu hranic a víza“), a z Nástroje pro vybavení pro celní kontroly, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1077 (6), jakož i s ostatními fondy politiky soudržnosti, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (7),

částí programu Horizont Evropa, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (8), věnovanou výzkumu v oblasti bezpečnosti, programem Práva a hodnoty, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/692 (9), programem Spravedlnost, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/693 (10), programem Digitální Evropa, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 (11), a Programem InvestEU, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (12). O synergie by se mělo usilovat zejména v oblasti bezpečnosti infrastruktury a veřejných prostor, kybernetické bezpečnosti, ochrany obětí a prevence radikalizace.

| (25) | V zájmu posílení doplňkovosti mezi fondem a Nástrojem pro správu hranic a víza víceúčelové vybavení a systémy informačních a komunikačních technologií (IKT), jejichž primární použití je v souladu s tímto nařízením, mělo být rovněž možné používat k dosahování cílů Nástroje pro správu hranic a víza. |
| --- | --- |

(25)

V zájmu posílení doplňkovosti mezi fondem a Nástrojem pro správu hranic a víza víceúčelové vybavení a systémy informačních a komunikačních technologií (IKT), jejichž primární použití je v souladu s tímto nařízením, mělo být rovněž možné používat k dosahování cílů Nástroje pro správu hranic a víza.

| (26) | Opatření ve třetích zemích a ve vztahu k nim podporovaná z fondu by měla být prováděna v synergii a souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které jsou podporovány z nástrojů Unie, a měla by je doplňovat. Při provádění těchto akcí by se mělo zejména dbát na plný soulad se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti, zahraniční politiky a politiky Unie v oblasti rozvojové pomoci, jež se k dané zemi či regionu váží. Pokud jde o jeho vnější rozměr, měl by fond posílit spolupráci se třetími zeměmi v oblastech, které jsou relevantní z hlediska vnitřní bezpečnosti Unie. V této souvislosti by se finanční prostředky z tematického nástroje měly použít na podporu akcí ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim v rámci cílů fondu, zejména s cílem přispět k potírání a předcházení trestné činnosti, včetně obchodu s drogami a obchodování s lidmi, a k boji proti přeshraničním zločineckým sítím převaděčů. |
| --- | --- |

(26)

Opatření ve třetích zemích a ve vztahu k nim podporovaná z fondu by měla být prováděna v synergii a souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které jsou podporovány z nástrojů Unie, a měla by je doplňovat. Při provádění těchto akcí by se mělo zejména dbát na plný soulad se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti, zahraniční politiky a politiky Unie v oblasti rozvojové pomoci, jež se k dané zemi či regionu váží. Pokud jde o jeho vnější rozměr, měl by fond posílit spolupráci se třetími zeměmi v oblastech, které jsou relevantní z hlediska vnitřní bezpečnosti Unie. V této souvislosti by se finanční prostředky z tematického nástroje měly použít na podporu akcí ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim v rámci cílů fondu, zejména s cílem přispět k potírání a předcházení trestné činnosti, včetně obchodu s drogami a obchodování s lidmi, a k boji proti přeshraničním zločineckým sítím převaděčů.

| (27) | Při provádění tematického nástroje by Komise měla zajistit, aby finanční prostředky řešily výzvy a potřeby související s plněním cílů fondu. |
| --- | --- |

(27)

Při provádění tematického nástroje by Komise měla zajistit, aby finanční prostředky řešily výzvy a potřeby související s plněním cílů fondu.

| (28) | Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na akce, kde může intervence Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Bezpečnost má ze své podstaty přeshraniční rozměr, a proto je zapotřebí silné a koordinované reakce Unie. Finanční podpora poskytovaná v rámci tohoto nařízení by měla přispět zejména k posilování vnitrostátních a unijních kapacit v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

(28)

Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na akce, kde může intervence Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Bezpečnost má ze své podstaty přeshraniční rozměr, a proto je zapotřebí silné a koordinované reakce Unie. Finanční podpora poskytovaná v rámci tohoto nařízení by měla přispět zejména k posilování vnitrostátních a unijních kapacit v oblasti bezpečnosti.

| (29) | Lze mít za to, že členský stát nedodržuje příslušné acquis Unie, pokud jde o využívání provozní podpory z fondu, jestliže neplní své povinnosti stanovené Smlouvami v oblasti bezpečnosti, jestliže existuje zjevné riziko závažného porušení hodnot Unie členským státem při provádění acquis týkajícího se bezpečnosti nebo jestliže hodnotící zpráva v rámci schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu stanoveného v nařízení (EU) č. 1053/2013 zjistí nedostatky v příslušné oblasti. |
| --- | --- |

(29)

Lze mít za to, že členský stát nedodržuje příslušné acquis Unie, pokud jde o využívání provozní podpory z fondu, jestliže neplní své povinnosti stanovené Smlouvami v oblasti bezpečnosti, jestliže existuje zjevné riziko závažného porušení hodnot Unie členským státem při provádění acquis týkajícího se bezpečnosti nebo jestliže hodnotící zpráva v rámci schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu stanoveného v nařízení (EU) č. 1053/2013 zjistí nedostatky v příslušné oblasti.

| (30) | Fond by měl řešit potřebu zvýšené flexibility a zjednodušení a současně splňovat požadavky na předvídatelnost a zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem splnit cíle stanovené v tomto nařízení. Provádění fondu by se mělo řídit zásadami efektivnosti, účinnosti, významu, soudržnosti, unijní přidané hodnoty a kvality výdajů. Fond by měl být dále prováděn uživatelsky co nejvstřícnějším způsobem. |
| --- | --- |

(30)

Fond by měl řešit potřebu zvýšené flexibility a zjednodušení a současně splňovat požadavky na předvídatelnost a zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem splnit cíle stanovené v tomto nařízení. Provádění fondu by se mělo řídit zásadami efektivnosti, účinnosti, významu, soudržnosti, unijní přidané hodnoty a kvality výdajů. Fond by měl být dále prováděn uživatelsky co nejvstřícnějším způsobem.

| (31) | Aby se optimalizovala přidaná hodnota investic, které jsou zcela nebo zčásti financovány z rozpočtu Unie, je třeba usilovat o synergie zejména mezi fondem a jinými programy Unie, včetně programů v rámci sdíleného řízení. V zájmu maximalizace této synergie by měly být zajištěny klíčové podpůrné mechanismy, včetně kumulativního financování určité akce z fondu a z jiného programu Unie. Toto kumulativní financování by nemělo překročit celkové způsobilé náklady na danou akci. Za tímto účelem by toto nařízení mělo stanovit vhodná pravidla, zejména pokud jde o možnost vykázat tytéž náklady nebo výdaje v rámci fondu i jiného programu Unie na poměrném základě. |
| --- | --- |

(31)

Aby se optimalizovala přidaná hodnota investic, které jsou zcela nebo zčásti financovány z rozpočtu Unie, je třeba usilovat o synergie zejména mezi fondem a jinými programy Unie, včetně programů v rámci sdíleného řízení. V zájmu maximalizace této synergie by měly být zajištěny klíčové podpůrné mechanismy, včetně kumulativního financování určité akce z fondu a z jiného programu Unie. Toto kumulativní financování by nemělo překročit celkové způsobilé náklady na danou akci. Za tímto účelem by toto nařízení mělo stanovit vhodná pravidla, zejména pokud jde o možnost vykázat tytéž náklady nebo výdaje v rámci fondu i jiného programu Unie na poměrném základě.

| (32) | Při propagaci akcí podporovaných fondem by příjemci finančních prostředků Unie měli poskytovat informace v jazyku či jazycích cílové skupiny. Aby byla zajištěna viditelnost financování Unií, měli by příjemci finančních prostředků Unie při komunikaci o akci uvést původ těchto prostředků. Za tímto účelem by příjemci měli zajistit, aby veškeré komunikační materiály určené médiím a široké veřejnosti zobrazovaly znak Unie a výslovně uváděly finanční podporu Unie. |
| --- | --- |

(32)

Při propagaci akcí podporovaných fondem by příjemci finančních prostředků Unie měli poskytovat informace v jazyku či jazycích cílové skupiny. Aby byla zajištěna viditelnost financování Unií, měli by příjemci finančních prostředků Unie při komunikaci o akci uvést původ těchto prostředků. Za tímto účelem by příjemci měli zajistit, aby veškeré komunikační materiály určené médiím a široké veřejnosti zobrazovaly znak Unie a výslovně uváděly finanční podporu Unie.

| (33) | Komise by měla mít možnost využívat finanční zdroje z fondu na podporu osvědčených postupů a výměny informací, pokud jde o provádění fondu. |
| --- | --- |

(33)

Komise by měla mít možnost využívat finanční zdroje z fondu na podporu osvědčených postupů a výměny informací, pokud jde o provádění fondu.

| (34) | Komise by měla včas zveřejňovat informace o podpoře poskytované z tematického nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení a tyto informace v případě potřeby aktualizovat. Údaje by mělo být možné třídit podle specifického cíle, názvu příjemce, částky, v jejíž výši byl přijat právní závazek, a povahy a účelu daného opatření. |
| --- | --- |

(34)

Komise by měla včas zveřejňovat informace o podpoře poskytované z tematického nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení a tyto informace v případě potřeby aktualizovat. Údaje by mělo být možné třídit podle specifického cíle, názvu příjemce, částky, v jejíž výši byl přijat právní závazek, a povahy a účelu daného opatření.

| (35) | Toto nařízení by mělo stanovit výchozí částky pro programy členských států vypočítané na základě kritérií stanovených v příloze I. |
| --- | --- |

(35)

Toto nařízení by mělo stanovit výchozí částky pro programy členských států vypočítané na základě kritérií stanovených v příloze I.

| (36) | Výchozí částky pro programy členských států by měly tvořit základ dlouhodobých investic členských států do bezpečnosti. Aby se zohlednily změny ve vnitřních a vnějších bezpečnostních hrozbách nebo ve výchozí situaci, měla by být členským státům v polovině období programového období přidělena dodatečná částka na základě statistických údajů v souladu s přílohou I při zohlednění stav provádění jejich programu. |
| --- | --- |

(36)

Výchozí částky pro programy členských států by měly tvořit základ dlouhodobých investic členských států do bezpečnosti. Aby se zohlednily změny ve vnitřních a vnějších bezpečnostních hrozbách nebo ve výchozí situaci, měla by být členským státům v polovině období programového období přidělena dodatečná částka na základě statistických údajů v souladu s přílohou I při zohlednění stav provádění jejich programu.

| (37) | Jelikož se výzvy v oblasti bezpečnosti neustále vyvíjejí, je nutné přizpůsobit přidělování finančních prostředků změnám ve vnitřních a vnějších bezpečnostních hrozbách a financování směrovat na priority s nejvyšší unijní přidanou hodnotou. Za účelem reakce na naléhavé potřeby a změny politik a priorit Unie a za účelem nasměrování financování k akcím s vysokou unijní přidanou hodnotou by měla být část finančních prostředků prostřednictvím tematického nástroje pravidelně přidělována na specifické akce, akce Unie a mimořádnou pomoc. |
| --- | --- |

(37)

Jelikož se výzvy v oblasti bezpečnosti neustále vyvíjejí, je nutné přizpůsobit přidělování finančních prostředků změnám ve vnitřních a vnějších bezpečnostních hrozbách a financování směrovat na priority s nejvyšší unijní přidanou hodnotou. Za účelem reakce na naléhavé potřeby a změny politik a priorit Unie a za účelem nasměrování financování k akcím s vysokou unijní přidanou hodnotou by měla být část finančních prostředků prostřednictvím tematického nástroje pravidelně přidělována na specifické akce, akce Unie a mimořádnou pomoc.

| (38) | Členské státy by měly být prostřednictvím vyššího příspěvku Unie podporovány v tom, aby část svých finančních prostředků přidělených na jejich program použily pro financování akcí uvedených v příloze IV, zejména z důvodu jejich významné unijní přidané hodnoty nebo proto, že jsou pro Unii velmi důležité. |
| --- | --- |

(38)

Členské státy by měly být prostřednictvím vyššího příspěvku Unie podporovány v tom, aby část svých finančních prostředků přidělených na jejich program použily pro financování akcí uvedených v příloze IV, zejména z důvodu jejich významné unijní přidané hodnoty nebo proto, že jsou pro Unii velmi důležité.

| (39) | Část dostupných zdrojů z fondu by mohla být přidělena programům členských států na provádění specifických akcí, jež od členských států vyžadují spolupráci, nebo na provádění specifických akcí v případě, kdy nový vývoj v Unii vyžaduje, aby byly jednomu nebo více členským státům poskytnuty dodatečné finanční prostředky. Tyto specifické akce by měla stanovit Komise ve svých pracovních programech. |
| --- | --- |

(39)

Část dostupných zdrojů z fondu by mohla být přidělena programům členských států na provádění specifických akcí, jež od členských států vyžadují spolupráci, nebo na provádění specifických akcí v případě, kdy nový vývoj v Unii vyžaduje, aby byly jednomu nebo více členským státům poskytnuty dodatečné finanční prostředky. Tyto specifické akce by měla stanovit Komise ve svých pracovních programech.

| (40) | Fond by měl přispívat k podpoře provozních nákladů souvisejících s vnitřní bezpečností, aby členským státům umožnil udržovat si kapacity, které jsou nezbytné pro Unii jako celek. Tato podpora by měla spočívat v plné náhradě zvláštních nákladů, jež souvisejí s cíli fondu, a měla by být nedílnou součástí programů členských států. |
| --- | --- |

(40)

Fond by měl přispívat k podpoře provozních nákladů souvisejících s vnitřní bezpečností, aby členským státům umožnil udržovat si kapacity, které jsou nezbytné pro Unii jako celek. Tato podpora by měla spočívat v plné náhradě zvláštních nákladů, jež souvisejí s cíli fondu, a měla by být nedílnou součástí programů členských států.

| (41) | S cílem doplnit provádění cíle politiky fondu na vnitrostátní úrovni prostřednictvím programů členských států by měl fond rovněž poskytovat podporu pro akce na úrovni Unie. Tyto akce by měly sloužit k obecným strategickým účelům v působnosti intervence fondu v souvislosti s analýzou politiky a inovacemi, vzájemným učením a partnerstvími na nadnárodní úrovni a se zkoušením nových iniciativ a akcí na úrovni celé Unie nebo mezi určitými členskými státy. Fond by měl podporovat úsilí členských států, a to i na místní úrovni, o výměnu osvědčených postupů a podporu společné odborné přípravy, včetně zvyšování povědomí pracovníků donucovacích orgánů o radikalizaci a všech formách diskriminace, které by mohly vést k násilí, jako je antisemitismus, protiromské smýšlení a další formy rasismu. Za tímto účelem by mohly být financovány specializované výměnné programy určené pro služebně mladší personál donucovacích orgánů. |
| --- | --- |

(41)

S cílem doplnit provádění cíle politiky fondu na vnitrostátní úrovni prostřednictvím programů členských států by měl fond rovněž poskytovat podporu pro akce na úrovni Unie. Tyto akce by měly sloužit k obecným strategickým účelům v působnosti intervence fondu v souvislosti s analýzou politiky a inovacemi, vzájemným učením a partnerstvími na nadnárodní úrovni a se zkoušením nových iniciativ a akcí na úrovni celé Unie nebo mezi určitými členskými státy. Fond by měl podporovat úsilí členských států, a to i na místní úrovni, o výměnu osvědčených postupů a podporu společné odborné přípravy, včetně zvyšování povědomí pracovníků donucovacích orgánů o radikalizaci a všech formách diskriminace, které by mohly vést k násilí, jako je antisemitismus, protiromské smýšlení a další formy rasismu. Za tímto účelem by mohly být financovány specializované výměnné programy určené pro služebně mladší personál donucovacích orgánů.

| (42) | Aby se posílila schopnost Unie okamžitě reagovat na události související s bezpečností nebo na nově se objevující hrozby pro Unii, mělo by být možné poskytnout mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení. Tato pomoc by neměla být poskytována na podporu opatření pouze pro nepředvídané události nebo výlučných dlouhodobých opatření či na řešení situací, kde je nutnost jednat důsledkem selhání na straně příslušných orgánů, pokud jde o odpovídající plánování a reakci. |
| --- | --- |

(42)

Aby se posílila schopnost Unie okamžitě reagovat na události související s bezpečností nebo na nově se objevující hrozby pro Unii, mělo by být možné poskytnout mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení. Tato pomoc by neměla být poskytována na podporu opatření pouze pro nepředvídané události nebo výlučných dlouhodobých opatření či na řešení situací, kde je nutnost jednat důsledkem selhání na straně příslušných orgánů, pokud jde o odpovídající plánování a reakci.

| (43) | V zájmu zajištění nezbytné flexibility opatření a reakce na vznikající potřeby by mělo být umožněno, aby byly decentralizovaným agenturám poskytnuty vhodné dodatečné finanční prostředky pro provádění určitých mimořádných úkolů. V případech, kdy je úkol, který je třeba provést, natolik naléhavý, že by nebylo možné dokončit změny jejich rozpočtů včas, by měly být decentralizované agentury způsobilé stát se příjemci mimořádné pomoci, a to i ve formě grantů, je-li to v souladu s prioritami a iniciativami identifikovanými na úrovni Unie jejími orgány. |
| --- | --- |

(43)

V zájmu zajištění nezbytné flexibility opatření a reakce na vznikající potřeby by mělo být umožněno, aby byly decentralizovaným agenturám poskytnuty vhodné dodatečné finanční prostředky pro provádění určitých mimořádných úkolů. V případech, kdy je úkol, který je třeba provést, natolik naléhavý, že by nebylo možné dokončit změny jejich rozpočtů včas, by měly být decentralizované agentury způsobilé stát se příjemci mimořádné pomoci, a to i ve formě grantů, je-li to v souladu s prioritami a iniciativami identifikovanými na úrovni Unie jejími orgány.

| (44) | Vzhledem k nadnárodní povaze akcí Unie a v zájmu podpory koordinovaných postupů určených k naplnění cíle zajistit nejvyšší úroveň bezpečnosti v Unii by měly být také decentralizované agentury výjimečně způsobilé jako příjemci akcí Unie, a to i ve formě grantů, pokud pomáhají při provádění činností Unie spadajících do jejich pravomoci a nejsou-li tyto činnosti pokryty příspěvkem Unie do rozpočtu těchto decentralizovaných agentur prostřednictvím ročního rozpočtu. Tato podpora by měla být v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie jejími orgány k zajištění unijní přidané hodnoty. |
| --- | --- |

(44)

Vzhledem k nadnárodní povaze akcí Unie a v zájmu podpory koordinovaných postupů určených k naplnění cíle zajistit nejvyšší úroveň bezpečnosti v Unii by měly být také decentralizované agentury výjimečně způsobilé jako příjemci akcí Unie, a to i ve formě grantů, pokud pomáhají při provádění činností Unie spadajících do jejich pravomoci a nejsou-li tyto činnosti pokryty příspěvkem Unie do rozpočtu těchto decentralizovaných agentur prostřednictvím ročního rozpočtu. Tato podpora by měla být v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie jejími orgány k zajištění unijní přidané hodnoty.

| (45) | Cíl politiky fondu by měl být rovněž sledován prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci oken politiky Programu InvestEU, zavedeného nařízením (EU) 2021/523. Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby přiměřeným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a neměla by zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou unijní přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

(45)

Cíl politiky fondu by měl být rovněž sledován prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci oken politiky Programu InvestEU, zavedeného nařízením (EU) 2021/523. Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby přiměřeným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a neměla by zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou unijní přidanou hodnotu.

| (46) | Operace kombinování zdrojů jsou dobrovolné povahy a jsou operacemi podporovanými z rozpočtu Unie, jež kombinují nevratné, vratné nebo obojí formy podpory z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od podpůrných, rozvojových nebo jiných veřejných finančních institucí, jakož i od soukromých finančních institucí a soukromých investorů. |
| --- | --- |

(46)

Operace kombinování zdrojů jsou dobrovolné povahy a jsou operacemi podporovanými z rozpočtu Unie, jež kombinují nevratné, vratné nebo obojí formy podpory z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od podpůrných, rozvojových nebo jiných veřejných finančních institucí, jakož i od soukromých finančních institucí a soukromých investorů.

| (47) | Toto nařízení stanoví pro fond finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (13). |
| --- | --- |

(47)

Toto nařízení stanoví pro fond finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (13).

| (48) | Na fond se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (14) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(48)

Na fond se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (14) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (49) | Za účelem provádění akcí ve sdíleném řízení by měl být fond součástí soudržného rámce, který tvoří toto nařízení, finanční nařízení a nařízení (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(49)

Za účelem provádění akcí ve sdíleném řízení by měl být fond součástí soudržného rámce, který tvoří toto nařízení, finanční nařízení a nařízení (EU) 2021/1060.

| (50) | Nařízení (EU) 2021/1060 zavádí rámec pro činnost Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu plus, Fondu soudržnosti, Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu, Fondu pro spravedlivou transformaci, Azylového, migračního a integračního fondu, Fondu pro vnitřní bezpečnost a Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je součástí Fondu pro integrovanou správu hranic, a stanoví zejména pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly fondů Unie prováděných ve sdíleném řízení. Kromě toho je nezbytné v tomto nařízení upřesnit cíle fondu a stanovit zvláštní ustanovení pro akce, které lze v jeho rámci financovat. |
| --- | --- |

(50)

Nařízení (EU) 2021/1060 zavádí rámec pro činnost Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu plus, Fondu soudržnosti, Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu, Fondu pro spravedlivou transformaci, Azylového, migračního a integračního fondu, Fondu pro vnitřní bezpečnost a Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je součástí Fondu pro integrovanou správu hranic, a stanoví zejména pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly fondů Unie prováděných ve sdíleném řízení. Kromě toho je nezbytné v tomto nařízení upřesnit cíle fondu a stanovit zvláštní ustanovení pro akce, které lze v jeho rámci financovat.

| (51) | Plán předběžného financování pro fond je stanoven v článku 90 nařízení (EU) 2021/1060 a specifická míra předběžného financování je stanovena v tomto nařízení. Kromě toho je v zájmu zajištění možnosti rychle reagovat na mimořádné situace vhodné stanovit specifickou míru předběžného financování pro mimořádnou pomoc. Plán předběžného financování by měl zajistit, aby členské státy měly k dispozici prostředky pro poskytování podpory příjemcům hned od začátku provádění svých programů. |
| --- | --- |

(51)

Plán předběžného financování pro fond je stanoven v článku 90 nařízení (EU) 2021/1060 a specifická míra předběžného financování je stanovena v tomto nařízení. Kromě toho je v zájmu zajištění možnosti rychle reagovat na mimořádné situace vhodné stanovit specifickou míru předběžného financování pro mimořádnou pomoc. Plán předběžného financování by měl zajistit, aby členské státy měly k dispozici prostředky pro poskytování podpory příjemcům hned od začátku provádění svých programů.

| (52) | Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a riziku nesouladu. Při této volbě by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a riziku nesouladu. Při této volbě by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (53) | Pro co nejlepší využití zásady jediného auditu je vhodné stanovit zvláštní pravidla pro kontrolu a audit projektů, v nichž jsou příjemcem mezinárodní organizace, jejichž systémy vnitřní kontroly získaly pozitivní hodnocení Komise. U těchto projektů by řídící orgány měly mít možnost své řídicí kontroly omezit za předpokladu, že příjemce včas poskytne veškeré nezbytné údaje a informace o pokroku projektu a způsobilosti souvisejících výdajů. Navíc pokud je projekt prováděný touto mezinárodní organizací součástí auditního vzorku, měl by mít auditní orgán možnost vykonávat svou činnost v souladu se zásadami mezinárodního standardu pro související služby (ISRS) 4400 – dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi. |
| --- | --- |

(53)

Pro co nejlepší využití zásady jediného auditu je vhodné stanovit zvláštní pravidla pro kontrolu a audit projektů, v nichž jsou příjemcem mezinárodní organizace, jejichž systémy vnitřní kontroly získaly pozitivní hodnocení Komise. U těchto projektů by řídící orgány měly mít možnost své řídicí kontroly omezit za předpokladu, že příjemce včas poskytne veškeré nezbytné údaje a informace o pokroku projektu a způsobilosti souvisejících výdajů. Navíc pokud je projekt prováděný touto mezinárodní organizací součástí auditního vzorku, měl by mít auditní orgán možnost vykonávat svou činnost v souladu se zásadami mezinárodního standardu pro související služby (ISRS) 4400 – dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi.

| (54) | V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant jsou však způsobilé pro financování z prostředků Unie pouze v řádně odůvodněných výjimečných případech. S cílem zabránit jakémukoli přerušení podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné stanovit, po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, že od 1. ledna 2021 jsou za způsobilé považovány i náklady vzniklé v souvislosti s již zahájenými akcemi podporovanými podle tohoto nařízení v přímém řízení, i tehdy, pokud vznikly ještě před podáním žádosti o grant nebo žádosti o pomoc. |
| --- | --- |

(54)

V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant jsou však způsobilé pro financování z prostředků Unie pouze v řádně odůvodněných výjimečných případech. S cílem zabránit jakémukoli přerušení podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné stanovit, po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, že od 1. ledna 2021 jsou za způsobilé považovány i náklady vzniklé v souvislosti s již zahájenými akcemi podporovanými podle tohoto nařízení v přímém řízení, i tehdy, pokud vznikly ještě před podáním žádosti o grant nebo žádosti o pomoc.

| (55) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (15) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16), (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a (EU) 2017/1939 (18) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením Rady (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (19).
  V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Při ochraně finančních zájmů Unie by měly členské státy plně spolupracovat a poskytovat orgánům, institucím a jiným subjektům Unie veškerou nezbytnou součinnost. |
| --- | --- |

(55)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (15) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16), (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a (EU) 2017/1939 (18) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením Rady (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (19).

V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Při ochraně finančních zájmů Unie by měly členské státy plně spolupracovat a poskytovat orgánům, institucím a jiným subjektům Unie veškerou nezbytnou součinnost.

| (56) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(56)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (57) | Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (20) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. |
| --- | --- |

(57)

Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (20) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny.

| (58) | Podle článku 349 Smlouvy o fungování EU a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaného „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“, které Rada schválila ve svých závěrech ze dne 12. dubna 2018, by příslušné členské státy měly zajistit, aby jejich programy řešily specifické výzvy, jimž čelí nejvzdálenější regiony. Fond by měl tyto členské státy podpořit odpovídajícími zdroji, aby mohly nejvzdálenějším regionům případně poskytovat pomoc. |
| --- | --- |

(58)

Podle článku 349 Smlouvy o fungování EU a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaného „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“, které Rada schválila ve svých závěrech ze dne 12. dubna 2018, by příslušné členské státy měly zajistit, aby jejich programy řešily specifické výzvy, jimž čelí nejvzdálenější regiony. Fond by měl tyto členské státy podpořit odpovídajícími zdroji, aby mohly nejvzdálenějším regionům případně poskytovat pomoc.

| (59) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (21) by měl být fond hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má fond účinky v praxi. Aby bylo možné výsledky dosažené fondem měřit, je třeba stanovit ukazatele a související cíle pro každý specifický cíl fondu. Mezi těmito ukazateli by měly být ukazatele kvalitativní i kvantitativní povahy. |
| --- | --- |

(59)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (21) by měl být fond hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má fond účinky v praxi. Aby bylo možné výsledky dosažené fondem měřit, je třeba stanovit ukazatele a související cíle pro každý specifický cíl fondu. Mezi těmito ukazateli by měly být ukazatele kvalitativní i kvantitativní povahy.

| (60) | Prostřednictvím ukazatelů a finančních zpráv by měla Komise a členské státy monitorovat provádění fondu v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/1060 a tohoto nařízení. Počínaje rokem 2023 by členské státy měly Komisi předkládat výroční zprávy o výkonnosti za poslední účetní období. Zprávy by měly obsahovat informace o pokroku dosaženém při provádění programů členských států. Členské státy by měly Komisi rovněž předložit shrnutí těchto zpráv. Komise by měla tato shrnutí přeložit do všech úředních jazyků Unie a zveřejnit je na svých internetových stránkách spolu s odkazy na internetové stránky členských států podle nařízení (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(60)

Prostřednictvím ukazatelů a finančních zpráv by měla Komise a členské státy monitorovat provádění fondu v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/1060 a tohoto nařízení. Počínaje rokem 2023 by členské státy měly Komisi předkládat výroční zprávy o výkonnosti za poslední účetní období. Zprávy by měly obsahovat informace o pokroku dosaženém při provádění programů členských států. Členské státy by měly Komisi rovněž předložit shrnutí těchto zpráv. Komise by měla tato shrnutí přeložit do všech úředních jazyků Unie a zveřejnit je na svých internetových stránkách spolu s odkazy na internetové stránky členských států podle nařízení (EU) 2021/1060.

| (61) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu, přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (22), a na cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispívat k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % celkového objemu výdajů víceletého finančního rámce na začleňování cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice, aby se na výdaje v oblasti biologické rozmanitosti věnovalo 7,5 % rozpočtu v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. Fond by měl podporovat činnosti, které respektují klimatické a environmentální normy a priority Unie a významně nepoškozují environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (23). |
| --- | --- |

(61)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu, přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (22), a na cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispívat k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % celkového objemu výdajů víceletého finančního rámce na začleňování cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice, aby se na výdaje v oblasti biologické rozmanitosti věnovalo 7,5 % rozpočtu v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. Fond by měl podporovat činnosti, které respektují klimatické a environmentální normy a priority Unie a významně nepoškozují environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (23).

| (62) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (24) a jakýkoli akt použitelný na programové období 2014–2020 by se měly i nadále vztahovat na programy a projekty podporované z nástroje pro policejní spolupráci, předcházení trestné činnosti, boj proti trestné činnosti a řešení krizí, který je součástí Fondu pro vnitřní bezpečnost, během programového období 2014–2020. Jelikož prováděcí období nařízení (EU) č. 514/2014 přesáhne do programového období, na něž se vztahuje toto nařízení, a aby se zajistila kontinuita provádění některých projektů schválených podle uvedeného nařízení, měla by být zavedena ustanovení o jednotlivých fázích projektů. Každá jednotlivá fáze projektu by měla být prováděna v souladu s pravidly programového období, v jehož rámci jsou na ni poskytovány finanční prostředky. |
| --- | --- |

(62)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (24) a jakýkoli akt použitelný na programové období 2014–2020 by se měly i nadále vztahovat na programy a projekty podporované z nástroje pro policejní spolupráci, předcházení trestné činnosti, boj proti trestné činnosti a řešení krizí, který je součástí Fondu pro vnitřní bezpečnost, během programového období 2014–2020. Jelikož prováděcí období nařízení (EU) č. 514/2014 přesáhne do programového období, na něž se vztahuje toto nařízení, a aby se zajistila kontinuita provádění některých projektů schválených podle uvedeného nařízení, měla by být zavedena ustanovení o jednotlivých fázích projektů. Každá jednotlivá fáze projektu by měla být prováděna v souladu s pravidly programového období, v jehož rámci jsou na ni poskytovány finanční prostředky.

| (63) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(63)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (64) | Za účelem doplnění a změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o akce způsobilé k vyšší míře spolufinancování stanovené v příloze IV, provozní podporu podle přílohy VII a další rozvoj rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(64)

Za účelem doplnění a změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o akce způsobilé k vyšší míře spolufinancování stanovené v příloze IV, provozní podporu podle přílohy VII a další rozvoj rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (65) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (25). Při přijímání prováděcích aktů, jež členským státům ukládají společné povinnosti, zejména povinnost poskytovat informace Komisi, by se měl použít přezkumný postup a pro přijímání prováděcích aktů týkajících se podrobných opatření pro poskytování informací Komisi v rámci programování a podávání zpráv, by se měl vzhledem k jejich čistě technické povaze použít poradní postup. Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se povahy a účelu mimořádné pomoci stanovené v tomto nařízení, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty týkající se přijímání rozhodnutí o poskytnutí takové pomoci. |
| --- | --- |

(65)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (25). Při přijímání prováděcích aktů, jež členským státům ukládají společné povinnosti, zejména povinnost poskytovat informace Komisi, by se měl použít přezkumný postup a pro přijímání prováděcích aktů týkajících se podrobných opatření pro poskytování informací Komisi v rámci programování a podávání zpráv, by se měl vzhledem k jejich čistě technické povaze použít poradní postup. Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se povahy a účelu mimořádné pomoci stanovené v tomto nařízení, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty týkající se přijímání rozhodnutí o poskytnutí takové pomoci.

| (66) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(66)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (67) | V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, oznámilo Irsko své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(67)

V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, oznámilo Irsko své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.

| (68) | Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (26). |
| --- | --- |

(68)

Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (26).

| (69) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021, |
| --- | --- |

(69)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

1.   Tímto nařízením se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“) na dobu trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027.

2.   Toto nařízení stanoví:

| a) | cíl politiky fondu; |
| --- | --- |

a)

cíl politiky fondu;

| b) | specifické cíle fondu a opatření k jejich provádění; |
| --- | --- |

b)

specifické cíle fondu a opatření k jejich provádění;

| c) | rozpočet na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027; |
| --- | --- |

c)

rozpočet na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027;

| d) | formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. |
| --- | --- |

d)

formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „operací kombinování zdrojů“ akce podporovaná z rozpočtu Unie, a to i v rámci nástroje kombinování zdrojů ve smyslu čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, jež kombinují nevratné formy podpory nebo finanční nástroje či rozpočtové záruky z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových nebo jiných veřejných finančních institucí, jakož i od soukromých finančních institucí a soukromých investorů; |
| --- | --- |

1)

„operací kombinování zdrojů“ akce podporovaná z rozpočtu Unie, a to i v rámci nástroje kombinování zdrojů ve smyslu čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, jež kombinují nevratné formy podpory nebo finanční nástroje či rozpočtové záruky z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových nebo jiných veřejných finančních institucí, jakož i od soukromých finančních institucí a soukromých investorů;

| 2) | „příslušnými orgány“ orgány členských států odpovědné za předcházení trestným činům, jejich odhalování a objasňování, jak je uvedeno v čl. 87 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, včetně policie, celních orgánů a dalších specializovaných donucovacích orgánů; |
| --- | --- |

2)

„příslušnými orgány“ orgány členských států odpovědné za předcházení trestným činům, jejich odhalování a objasňování, jak je uvedeno v čl. 87 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, včetně policie, celních orgánů a dalších specializovaných donucovacích orgánů;

| 3) | „předcházením“ ve vztahu k trestné činnosti veškerá opatření, která mají snižovat trestnou činnost a pocit nejistoty občanů nebo k tomuto snižování přispět, jak uvádí čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady 2009/902/SVV (27); |
| --- | --- |

3)

„předcházením“ ve vztahu k trestné činnosti veškerá opatření, která mají snižovat trestnou činnost a pocit nejistoty občanů nebo k tomuto snižování přispět, jak uvádí čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady 2009/902/SVV (27);

27

| 4) | „kritickou infrastrukturou“ prostředky, sítě, systémy nebo jejich části, které mají zásadní význam pro zachování nejdůležitějších společenských funkcí, zdraví, bezpečnosti, ekonomického nebo sociálního blahobytu občanů a jejichž narušení nebo zničení by mělo pro členský stát nebo Unii závažný dopad v důsledku selhání těchto funkcí; |
| --- | --- |

4)

„kritickou infrastrukturou“ prostředky, sítě, systémy nebo jejich části, které mají zásadní význam pro zachování nejdůležitějších společenských funkcí, zdraví, bezpečnosti, ekonomického nebo sociálního blahobytu občanů a jejichž narušení nebo zničení by mělo pro členský stát nebo Unii závažný dopad v důsledku selhání těchto funkcí;

| 5) | „kyberkriminalitou“ buď trestné činy, jejichž spáchání nutně zahrnuje systémy informačních a komunikačních technologií (IKT) buď jako nástroje pro spáchání trestné činnosti, nebo jako primární cíle této trestné činnosti (trestné činy závislé na kybernetických prostředcích), anebo tradiční trestné činy, jejichž rozsah nebo dosah může být umocněn používáním počítačů, počítačových sítí a jiných systémů IKT (trestné činy páchané kybernetickými prostředky); |
| --- | --- |

5)

„kyberkriminalitou“ buď trestné činy, jejichž spáchání nutně zahrnuje systémy informačních a komunikačních technologií (IKT) buď jako nástroje pro spáchání trestné činnosti, nebo jako primární cíle této trestné činnosti (trestné činy závislé na kybernetických prostředcích), anebo tradiční trestné činy, jejichž rozsah nebo dosah může být umocněn používáním počítačů, počítačových sítí a jiných systémů IKT (trestné činy páchané kybernetickými prostředky);

| 6) | „operativní akcí politického cyklu EU/EMPACT“ akce prováděná v rámci politického cyklu EU pro boj proti organizované a závažné mezinárodní trestné činnosti prostřednictvím evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT), jejímž cílem je bojovat proti nejvýznamnějším závažným hrozbám a hrozbám spojeným s organizovanou trestnou činností v Unii prostřednictvím podpory spolupráce mezi členskými státy, orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a v relevantních případech třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

6)

„operativní akcí politického cyklu EU/EMPACT“ akce prováděná v rámci politického cyklu EU pro boj proti organizované a závažné mezinárodní trestné činnosti prostřednictvím evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT), jejímž cílem je bojovat proti nejvýznamnějším závažným hrozbám a hrozbám spojeným s organizovanou trestnou činností v Unii prostřednictvím podpory spolupráce mezi členskými státy, orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a v relevantních případech třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;

| 7) | „výměnou informací“ bezpečné shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýza a předávání informací relevantních pro orgány uvedené v článku 87 Smlouvy o fungování EU a pro Europol a jiné příslušné agentury Unie při předcházení trestným činům, jejich odhalování, vyšetřování a stíhání, zejména pokud jde o přeshraniční, závažnou a organizovanou trestnou činnost a terorismus, jakož i bezpečný přístup k těmto informacím; |
| --- | --- |

7)

„výměnou informací“ bezpečné shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýza a předávání informací relevantních pro orgány uvedené v článku 87 Smlouvy o fungování EU a pro Europol a jiné příslušné agentury Unie při předcházení trestným činům, jejich odhalování, vyšetřování a stíhání, zejména pokud jde o přeshraniční, závažnou a organizovanou trestnou činnost a terorismus, jakož i bezpečný přístup k těmto informacím;

| 8) | „organizovanou trestnou činností“ trestné jednání související s účastí na zločinném spolčení, jak je vymezeno v čl. 1 bodě 1 rámcového rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (28); |
| --- | --- |

8)

„organizovanou trestnou činností“ trestné jednání související s účastí na zločinném spolčení, jak je vymezeno v čl. 1 bodě 1 rámcového rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (28);

28

| 9) | „připraveností“ jakékoliv opatření zvlášť zaměřené na prevenci nebo omezení rizik spojených s možnými teroristickými útoky a jinými událostmi souvisejícími s bezpečností v oblasti působnosti tohoto nařízení; |
| --- | --- |

9)

„připraveností“ jakékoliv opatření zvlášť zaměřené na prevenci nebo omezení rizik spojených s možnými teroristickými útoky a jinými událostmi souvisejícími s bezpečností v oblasti působnosti tohoto nařízení;

| 10) | „schengenským hodnotícím a monitorovacím mechanismem“ hodnotící a monitorovací mechanismus stanovený v nařízení (EU) č. 1053/2013; |
| --- | --- |

10)

„schengenským hodnotícím a monitorovacím mechanismem“ hodnotící a monitorovací mechanismus stanovený v nařízení (EU) č. 1053/2013;

| 11) | „terorismem“ úmyslná jednání a trestné činy uvedené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 (29); |
| --- | --- |

11)

„terorismem“ úmyslná jednání a trestné činy uvedené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 (29);

29

| 12) | „mimořádnou situací“ jakákoliv událost související s bezpečností nebo novou hrozbou či nově zjištěným slabým místem v oblasti působnosti tohoto nařízení, jež má nebo může mít významný negativní dopad na bezpečnost občanů, veřejné prostory nebo kritickou infrastrukturu v jednom či více členských státech; |
| --- | --- |

12)

„mimořádnou situací“ jakákoliv událost související s bezpečností nebo novou hrozbou či nově zjištěným slabým místem v oblasti působnosti tohoto nařízení, jež má nebo může mít významný negativní dopad na bezpečnost občanů, veřejné prostory nebo kritickou infrastrukturu v jednom či více členských státech;

| 13) | „penězi sloužícími jako návnada“ skutečná hotovost předložená během trestního vyšetřování jako důkaz likvidity a solventnosti podezřelým nebo jakýmkoli jiným osobám, které mají informace o dostupnosti či dodání nebo které vystupují jako prostředníci, aby bylo možné provést fiktivní nákup, jehož cílem je zatknout podezřelé osoby, identifikovat nelegální výrobní místa či jinak rozbít organizovanou zločineckou skupinu; |
| --- | --- |

13)

„penězi sloužícími jako návnada“ skutečná hotovost předložená během trestního vyšetřování jako důkaz likvidity a solventnosti podezřelým nebo jakýmkoli jiným osobám, které mají informace o dostupnosti či dodání nebo které vystupují jako prostředníci, aby bylo možné provést fiktivní nákup, jehož cílem je zatknout podezřelé osoby, identifikovat nelegální výrobní místa či jinak rozbít organizovanou zločineckou skupinu;

| 14) | „radikalizací“ postupný a složitý proces, který vede k násilnému extremismu a terorismu, v němž jednotlivec nebo skupina jednotlivců přijímá radikální ideologii nebo přesvědčení, které akceptuje, využívá nebo připouští násilí včetně teroristických činů s cílem dosáhnout konkrétního politického, náboženského nebo ideologického cíle; |
| --- | --- |

14)

„radikalizací“ postupný a složitý proces, který vede k násilnému extremismu a terorismu, v němž jednotlivec nebo skupina jednotlivců přijímá radikální ideologii nebo přesvědčení, které akceptuje, využívá nebo připouští násilí včetně teroristických činů s cílem dosáhnout konkrétního politického, náboženského nebo ideologického cíle;

| 15) | „specifickými akcemi“ nadnárodní nebo vnitrostátní projekty, které přinášejí unijní přidanou hodnotu v souladu s cíli fondu a na něž jeden, několik nebo všechny členské státy mohou obdržet dodatečný příděl do svých programů; |
| --- | --- |

15)

„specifickými akcemi“ nadnárodní nebo vnitrostátní projekty, které přinášejí unijní přidanou hodnotu v souladu s cíli fondu a na něž jeden, několik nebo všechny členské státy mohou obdržet dodatečný příděl do svých programů;

| 16) | „provozní podporou“ část prostředků přidělených členskému státu, kterou lze použít jako podporu pro veřejné orgány plnící úkoly a poskytující služby, které pro Unii představují veřejnou službu, pokud přispívají k zajištění vysoké míry bezpečnosti v Unii; |
| --- | --- |

16)

„provozní podporou“ část prostředků přidělených členskému státu, kterou lze použít jako podporu pro veřejné orgány plnící úkoly a poskytující služby, které pro Unii představují veřejnou službu, pokud přispívají k zajištění vysoké míry bezpečnosti v Unii;

| 17) | „akcemi Unie“ nadnárodní projekty nebo projekty, na kterých má Unie zvláštní zájem a které jsou prováděny v souladu s cíli fondu. |
| --- | --- |

17)

„akcemi Unie“ nadnárodní projekty nebo projekty, na kterých má Unie zvláštní zájem a které jsou prováděny v souladu s cíli fondu.

Článek 3

Cíle fondu

1.   Cílem politiky fondu je přispívat k zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii, zejména předcházením terorismu a radikalizaci, závažné a organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě a bojem proti nim, a to poskytováním pomoci a ochrany obětem trestných činů, jakož i přípravou na události, rizika a krize související s bezpečností, ochranou proti nim a jejich účinným řízením a řešením v oblasti působnosti tohoto nařízení.

2.   V rámci cíle politiky stanoveného v odstavci 1 fond přispívá k dosahování těchto specifických cílů:

| a) | zlepšit a usnadnit výměnu informací mezi příslušnými orgány a relevantními institucemi a jinými subjekty Unie a uvnitř těchto orgánů, institucí a subjektů a tam, kde je to relevantní, i se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

a)

zlepšit a usnadnit výměnu informací mezi příslušnými orgány a relevantními institucemi a jinými subjekty Unie a uvnitř těchto orgánů, institucí a subjektů a tam, kde je to relevantní, i se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;

| b) | zlepšit a zintenzivnit přeshraniční spolupráci, včetně společných operací, mezi příslušnými orgány v souvislosti s terorismem a závažnou a organizovanou trestnou činností s přeshraničním rozměrem a |
| --- | --- |

b)

zlepšit a zintenzivnit přeshraniční spolupráci, včetně společných operací, mezi příslušnými orgány v souvislosti s terorismem a závažnou a organizovanou trestnou činností s přeshraničním rozměrem a

| c) | podpořit posilování kapacit členských států v oblasti předcházení trestné činnosti, terorismu a radikalizaci a boje proti nim, jakož i řízení a řešení událostí, rizik a krizí souvisejících s bezpečností, a to i prostřednictvím intenzivnější spolupráce mezi veřejnými orgány, příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie, občanskou společností a soukromými partnery v různých členských státech. |
| --- | --- |

c)

podpořit posilování kapacit členských států v oblasti předcházení trestné činnosti, terorismu a radikalizaci a boje proti nim, jakož i řízení a řešení událostí, rizik a krizí souvisejících s bezpečností, a to i prostřednictvím intenzivnější spolupráce mezi veřejnými orgány, příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie, občanskou společností a soukromými partnery v různých členských státech.

3.   V rámci specifických cílů stanovených v odstavci 2 se fond provádí prostřednictvím prováděcích opatření uvedených v příloze II.

Článek 4

Dodržování základních práv

Akce financované v rámci fondu musí být prováděny v plném souladu se základními právy a s ohledem na lidskou důstojnost. Tyto akce musí být zejména v souladu s Listinou, s právem Unie v oblasti ochrany údajů a s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP). Zvláštní pozornost při provádění akcí v rámci fondu věnují členské státy pokud možno zejména pomoci zranitelným osobám, zejména dětem a nezletilým osobám bez doprovodu, a jejich ochraně.

Článek 5

Rozsah podpory

1.   Z fondu jsou v rámci jeho cílů a v souladu s prováděcími opatřeními uvedenými v příloze II podporovány zejména akce jako ty, které jsou uvedeny v příloze III.

2.   Z fondu lze za účelem dosažení jeho cílů v souladu s článkem 19 ve vhodných případech, v souladu s prioritami Unie a s výhradou vhodných záruk podporovat akce uvedené v příloze III a prováděné ve třetích zemích a ve vztahu k nim.

3.   Pokud jde o akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim, Komise a členské státy společně s Evropskou službou pro vnější činnost zajistí v souladu se svými pravomocemi koordinaci s příslušnými politikami, strategiemi a nástroji Unie. Zejména zajistí, aby akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim:

| a) | byly prováděny v synergii a v souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které jsou podporovány prostřednictvím jiných nástrojů Unie; |
| --- | --- |

a)

byly prováděny v synergii a v souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které jsou podporovány prostřednictvím jiných nástrojů Unie;

| b) | byly v souladu s vnější politikou Unie, respektovaly zásadu soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou oblast či zemi; |
| --- | --- |

b)

byly v souladu s vnější politikou Unie, respektovaly zásadu soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a byly v souladu se strategickými programovými dokumenty pro danou oblast či zemi;

| c) | zaměřovaly se na opatření, která nejsou orientována na rozvoj, a |
| --- | --- |

c)

zaměřovaly se na opatření, která nejsou orientována na rozvoj, a

| d) | sloužily zájmům vnitřních politik Unie a byly v souladu s činnostmi prováděnými v Unii. |
| --- | --- |

d)

sloužily zájmům vnitřních politik Unie a byly v souladu s činnostmi prováděnými v Unii.

4.   Vybavení a systémy IKT financované z fondu mohou být používány pro doplňkovou oblast, na niž se vztahuje nařízení (EU) 2021/1148. Toto vybavení a systémy IKT zůstanou dostupné a použitelné pro plnění cílů fondu.

Používání zařízení v doplňkových oblasti uvedené v prvním pododstavci nesmí přesáhnout 30 % celkové doby používání tohoto vybavení.

Systémy IKT používané v doplňkové oblasti uvedené v prvním pododstavci poskytují údaje a služby pro předcházení trestným činů a jejich odhalování a vyšetřování.

Členské státy ve svých výročních zprávách o výkonnosti informují Komisi o každém takovém dodatečném použití a o místě použití vybavení a systémů IKT.

5.   Způsobilé nejsou tyto akce:

| a) | akce omezené na zachování veřejného pořádku na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

a)

akce omezené na zachování veřejného pořádku na vnitrostátní úrovni;

| b) | akce s vojenským nebo obranným účelem; |
| --- | --- |

b)

akce s vojenským nebo obranným účelem;

| c) | vybavení, jehož primárním účelem je celní kontrola; |
| --- | --- |

c)

vybavení, jehož primárním účelem je celní kontrola;

| d) | donucovací vybavení včetně zbraní, střeliva, výbušnin a obušků, ledaže je toto vybavení určeno k výcviku; |
| --- | --- |

d)

donucovací vybavení včetně zbraní, střeliva, výbušnin a obušků, ledaže je toto vybavení určeno k výcviku;

| e) | odměny informátorům a peníze sloužící jako návnada mimo rámec operativní akce politického cyklu EU/EMPACT. |
| --- | --- |

e)

odměny informátorům a peníze sloužící jako návnada mimo rámec operativní akce politického cyklu EU/EMPACT.

Odchylně od prvního pododstavce lze akce uvedené v prvním pododstavci písm. a) považovat za způsobilé v případě, že nastane mimořádná situace.

KAPITOLA II

FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC

ODDÍL 1

Společná ustanovení

Článek 6

Obecné zásady

1.   Podpora poskytovaná z fondu doplňuje celostátní, regionální a místní intervenci a zaměřuje se na přinášení unijní přidané hodnoty k dosažení cílů fondu.

2.   Komise a členské státy zajistí, aby podpora poskytovaná z fondu a členskými státy byla v souladu s relevantními akcemi, politikami a prioritami Unie a doplňovala podporu poskytovanou v rámci jiných nástrojů Unie.

3.   Fond se provádí ve sdíleném, přímém nebo nepřímém řízení v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a), b) a c) finančního nařízení.

Článek 7

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění fondu na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 činí 1 931 000 000 EUR v běžných cenách.

2.   Finanční krytí se použije takto:

| a) | částka 1 352 000 000 EUR se přidělí na programy členských států; |
| --- | --- |

a)

částka 1 352 000 000 EUR se přidělí na programy členských států;

| b) | částka 579 000 000 EUR se přidělí na tematický nástroj uvedený v článku 8. |
| --- | --- |

b)

částka 579 000 000 EUR se přidělí na tematický nástroj uvedený v článku 8.

3.   Až 0,84 % finančního krytí přidělí na technickou pomoc z podnětu Komise uvedenou v článku 35 nařízení (EU) 2021/1060  za účelem provádění fondu.

4.   V souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2021/1060 může být do fondu v přímém nebo nepřímém řízení na žádost některého členského státu převedeno až 5 % původního přídělu tohoto členského státu z kteréhokoli z fondů, na které se vztahuje uvedené nařízení, ve sdíleném řízení. Komise tyto zdroje vynakládá buď přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce. Tyto zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Článek 8

Obecná ustanovení o provádění tematického nástroje

1.   Částka uvedená v čl. 7 odst. 2 písm. b) se přidělí pružně prostřednictvím tematického nástroje, přičemž se použije sdílené, přímé nebo nepřímé řízení podle toho, jak je stanoveno v pracovních programech.

Finanční prostředky z tematického nástroje se použijí na tyto jeho složky:

| a) | specifické akce; |
| --- | --- |

a)

specifické akce;

| b) | akce Unie a |
| --- | --- |

b)

akce Unie a

| c) | mimořádnou pomoc. |
| --- | --- |

c)

mimořádnou pomoc.

Z částky uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení je rovněž podporována technická pomoc z podnětu Komise uvedená v článku 35 nařízení (EU) 2021/1060.

2.   Finanční prostředky z tematického nástroje jsou určeny na priority s vysokou unijní přidanou hodnotou nebo k reakci na naléhavé potřeby v souladu se schválenými prioritami Unie, které byly zohledněny v příloze II. Finanční prostředky z tematického nástroje se použijí na podporu akcí ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim v rámci cílů fondu, zejména s cílem přispět k potírání a předcházení trestné činnosti, včetně obchodu s drogami a obchodování s lidmi, a k boji proti přeshraničním zločineckým sítím převaděčů.

Rozdělení zdrojů tematického nástroje mezi jednotlivé priority je co nejvíce přiměřené výzvám a potřebám, aby bylo možné dosáhnout cílů fondu

3.   Komise spolupracuje s organizacemi občanské společnosti a relevantními sítěmi, zejména za účelem přípravy a hodnocení pracovních programů pro akce Unie, které jsou financovány z fondu.

4.   Pokud jsou členským státům poskytnuty finanční prostředky z tematického nástroje v přímém nebo nepřímém řízení, zajistí Komise, aby nebyly vybrány projekty, na něž se vztahuje její odůvodněné stanovisko vydané v řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, které zpochybňuje legalitu a správnost výdajů nebo provádění těchto projektů.

5.   Pro účely článku 23 a čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060, pokud jsou finanční prostředky z tematického nástroje používány ve sdíleném řízení, zajistí dotčený členský stát, aby se na plánované akce nevztahovalo odůvodněné stanovisko Komise vydané v řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, které zpochybňuje legalitu a správnost výdajů nebo provádění akcí, a Komise posoudí, zda tomu tak je.

6.   Komise stanoví celkovou částku, jež má být pro tematický nástroj uvolněna z prostředků přidělených v rozpočtu Unie na daný rok.

7.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pro tematický nástroj rozhodnutí o financování podle článku 110 finančního nařízení, přičemž definuje cíle a akce, které budou podporovány, a určí částky pro jeho jednotlivé složky uvedené v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku. V rozhodnutích o financování se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. Rozhodnutí o financování mohou být roční nebo víceletá a mohou se vztahovat na jednu nebo více složek tematického nástroje uvedených v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 3 tohoto nařízení.

8.   Po přijetí rozhodnutí o financování uvedeného v odstavci 7 může Komise provést odpovídající změny v programech členských států.

ODDÍL 2

Podpora a provádění ve sdíleném řízení

Článek 9

Oblast působnosti

1.   Tento oddíl se vztahuje na částku uvedenou v čl. 7 odst. 2 písm. a) a na dodatečné zdroje, které mají být vynakládány ve sdíleném řízení v souladu s rozhodnutím o financování týkajícím se tematického nástroje podle článku 8.

2.   Podpora podle tohoto oddílu se provádí ve sdíleném řízení v souladu s článkem 63 finančního nařízení a s nařízením (EU) 2021/1060.

Článek 10

Rozpočtové zdroje

1.   Částka uvedená v čl. 7 odst. 2 písm. a) se přidělí na programy členských států orientačně takto:

| a) | 1 127 000 000 EUR v souladu s přílohou I; |
| --- | --- |

a)

1 127 000 000 EUR v souladu s přílohou I;

| b) | 225 000 000 EUR na úpravu přídělů na programy členských států podle čl. 14 odst. 1. |
| --- | --- |

b)

225 000 000 EUR na úpravu přídělů na programy členských států podle čl. 14 odst. 1.

2.   Pokud není částka uvedená v odst. 1 písm. b) tohoto článku přidělena v plné výši, může být zbývající částka přidána k částce uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. b).

Článek 11

Předběžné financování

1.   V souladu s čl. 90 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1060 se předběžné financování z fondu vyplácí v ročních splátkách před 1. červencem každého roku, s výhradou dostupnosti finančních prostředků, takto:

| a) | 2021: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %;

| b) | 2022: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %;

| c) | 2023: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %;

| d) | 2024: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %;

| e) | 2025: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %;

| f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %.

2.   Pokud je program členského státu přijat po 1. červenci 2021, vyplatí se dřívější splátky v roce jeho přijetí.

Článek 12

Míry spolufinancování

1.   Příspěvek z rozpočtu Unie nepřesáhne 75 % celkových způsobilých výdajů na daný projekt.

2.   Příspěvek z rozpočtu Unie lze zvýšit na 90 % celkových způsobilých výdajů v případě projektů prováděných v rámci specifických akcí.

3.   Příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 90 % celkových způsobilých výdajů v případě akcí uvedených v příloze IV.

4.   Příspěvek z rozpočtu Unie lze zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů v případě provozní podpory.

5.   Příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů v případě mimořádné pomoci podle článku 25.

6.   Příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů v případě technické pomoci z podnětu členských států v souladu s omezeními stanovenými v čl. 36 odst. 5 bodě vi) nařízení (EU) 2021/1060.

7.   Míra spolufinancování a maximální výše podpory z fondu pro druhy akcí financovaných z příspěvku uvedeného v odstavcích 1 až 5 se stanoví v rozhodnutí Komise o schválení programu členského státu.

8.   V rozhodnutí Komise o schválení programu členského státu se pro každý druh akce stanoví, zda se míra spolufinancování použije na:

| a) | celkový příspěvek včetně příspěvků z veřejných a soukromých zdrojů, nebo |
| --- | --- |

a)

celkový příspěvek včetně příspěvků z veřejných a soukromých zdrojů, nebo

| b) | pouze příspěvek z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

b)

pouze příspěvek z veřejných zdrojů.

Článek 13

Programy členských států

1.   Každý členský stát zajistí, aby priority vymezené v jeho programu odpovídaly prioritám Unie v oblasti bezpečnosti, reagovaly na výzvy Unie v této oblasti a byly plně v souladu s příslušným acquis Unie a se schválenými prioritami Unie. Členské státy při vymezování priorit svých programů zajistí, aby v nich byla náležitě zohledněna prováděcí opatření uvedená v příloze II.

Komise program členského státu posoudí v souladu s článkem 23 nařízení (EU) 2021/1060.

2.   Pro účely odstavce 1, a aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku, přidělí každý členský stát:

| a) | nejméně 10 % zdrojů přidělených podle čl. 10 odst. 1 na specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a) a |
| --- | --- |

a)

nejméně 10 % zdrojů přidělených podle čl. 10 odst. 1 na specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a) a

| b) | nejméně 10 % zdrojů přidělených podle čl. 10 odst. 1 na specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b). |
| --- | --- |

b)

nejméně 10 % zdrojů přidělených podle čl. 10 odst. 1 na specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b).

3.   Členský stát může přidělit méně než minimální podíly uvedené v odstavci 2 pouze tehdy, pokud ve svém programu podrobné vysvětlí, proč by přidělení zdrojů pod touto úrovní neohrozilo dosažení daného cíle.

4.   Komise zajistí, aby byly při vypracovávání programů členských států v rané fázi a včas zohledněny poznatky a odborné znalosti příslušných decentralizovaných agentur.

5.   V zájmu zamezení překrývání činností členské státy konzultují s příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie návrh svých opatření, zejména při provádění operativních akcí politického cyklu EU/EMPACT nebo opatření koordinovaných společnou pracovní skupinou pro kyberkriminalitu (Joint Cybercrime Action Taskforce, J-CAT), jakož i návrh činností v oblasti odborné přípravy.

6.   Komise může příslušné decentralizované agentury ve vhodných případech zapojit do úkolů týkajících se monitorování a hodnocení podle oddílu 5, zejména s cílem zajistit, aby akce prováděné s podporou fondu byly v souladu s příslušným acquis Unie a schválenými prioritami Unie.

7.   Na pořízení vybavení, dopravních prostředků nebo na výstavbu zařízení důležitých pro bezpečnost může být použito maximálně 35 % finančních prostředků přidělených na program členského státu. Tento strop smí být překročen pouze v řádně odůvodněných případech.

8.   Členské státy se svých programech přednostně zaměří na:

| a) | schválené priority Unie a acquis v oblasti bezpečnosti, zejména účinnou výměnu relevantních a přesných informací a provádění jednotlivých součástí rámce pro interoperabilitu informačních systémů EU; |
| --- | --- |

a)

schválené priority Unie a acquis v oblasti bezpečnosti, zejména účinnou výměnu relevantních a přesných informací a provádění jednotlivých součástí rámce pro interoperabilitu informačních systémů EU;

| b) | doporučení s finančními důsledky učiněná v rámci nařízení (EU) č. 1053/2013 a spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

doporučení s finančními důsledky učiněná v rámci nařízení (EU) č. 1053/2013 a spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení;

| c) | nedostatky týkající se jednotlivých zemí s finančními důsledky, které byly identifikovány v rámci posouzení potřeb, jako zejména v doporučeních evropského semestru v oblasti korupce. |
| --- | --- |

c)

nedostatky týkající se jednotlivých zemí s finančními důsledky, které byly identifikovány v rámci posouzení potřeb, jako zejména v doporučeních evropského semestru v oblasti korupce.

9.   V případě potřeby se daný program členského státu změní v souladu s článkem 24 nařízení (EU) 2021/1060, aby zohlednil doporučení podle odst. 8 písm. b) tohoto článku.

10.   Členské státy ve svých programech provádějí zejména akce uvedené v příloze IV. S cílem řešit nepředvídané nebo nové okolnosti nebo zajistit účinné provádění financování je Komisi v souladu s článkem 32 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy IV.

11.   Kdykoli se členský stát rozhodne pro provádění projektu s podporou fondu společně se třetí zemí, ve třetí zemi nebo ve vztahu k ní, konzultuje tuto skutečnost s Komisí před schválením projektu.

12.   Programování podle čl. 22 odst. 5 nařízení (EU) 2021/1060 vychází z typů intervencí uvedených v tabulce 2 přílohy VI tohoto nařízení a zahrnuje orientační rozdělení programovaných zdrojů podle typu intervence v rámci každého specifického cíle stanoveného v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení.

Článek 14

Přezkum v polovině období

1.   V roce 2024 přidělí Komise programům dotčených členských států dodatečnou částku uvedenou v čl. 10 odst. 1 písm. b) v souladu s kritérii uvedenými v prvním pododstavci bodě 2 přílohy I. Toto financování se použije se od 1. ledna 2025.

2.   Pokud není nejméně 10 % původního přídělu na program uvedeného v čl. 10 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení pokryto žádostmi o platby podanými v souladu s článkem 91 nařízení (EU) 2021/1060, není dotčený členský stát způsobilý získat dodatečný příděl pro svůj program uvedený v čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení.

3.   Při přidělování prostředků z tematického nástroje uvedeného v článku 8 tohoto nařízení Komise od 1. ledna 2025 zohlední pokrok členských států při dosahování milníků výkonnostního rámce podle článku 16 nařízení (EU) 2021/1060 a zjištěné nedostatky v provádění.

Článek 15

Specifické akce

1.   Členský stát může získat finanční prostředky na specifické akce navíc ke svému přídělu vypočtenému v souladu s čl. 10 odst. 1, jsou-li tyto finanční prostředky následně takto označeny v jeho programu a jsou použity jako příspěvek k provádění cílů fondu, včetně krytí nově vznikajících hrozeb.

2.   Financování specifických akcí se nepoužije pro jiné akce v daném programu členského státu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny programu členského státu schválené Komisí.

Článek 16

Provozní podpora

1.   Členský stát může využít až 20 % částky přidělené na svůj program v rámci fondu na financování provozní podpory pro veřejné orgány odpovědné za plnění úkolů a poskytování služeb, které pro Unii představují veřejnou službu.

2.   Členský stát při využívání provozní podpory dodržuje acquis Unie v oblasti bezpečnosti.

3.   Členský stát vysvětlí ve svém programu a ve výročních zprávách o výkonnosti uvedených v článku 30, jak využití provozní podpory přispívá k dosažení cílů fondu. Před schválením programu členského státu posoudí Komise výchozí situaci v členských státech, které vyjádřily svůj záměr využít provozní podporu, přičemž zohlední informace poskytnuté těmito členskými státy a veškerá doporučení z mechanismů pro hodnocení a kontrolu kvality, jako jsou například schengenský hodnotící a monitorovací mechanismus nebo jiné případné mechanismy pro hodnocení a kontrolu kvality.

4.   Provozní podpora se soustředí na akce, kterých se týkají výdaje stanovené v příloze VII.

5.   S cílem řešit nepředvídané nebo nové okolnosti nebo zajistit účinné provádění financování je Komisi v souladu s článkem 32 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy VII, pokud jde o výdaje, jež jsou způsobilé pro provozní podporu.

Článek 17

Řídicí kontroly a audity projektů prováděných mezinárodními organizacemi

1.   Tento článek se použije na mezinárodní organizace nebo jejich agentury uvedené v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) bodě ii) finančního nařízení, jejichž systémy, pravidla a postupy byly Komisí podle čl. 154 odst. 4 a 7 uvedeného nařízení posouzeny kladně za účelem nepřímého provádění grantů financovaných z rozpočtu Unie (dále jen „mezinárodní organizace“).

2.   Aniž jsou dotčeny čl. 83 první pododstavec písm. a) nařízení (EU) 2021/1060 a článek 129 finančního nařízení, je-li mezinárodní organizace příjemcem ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (EU) 2021/1060, není řídící orgán povinen provádět řídicí kontroly uvedené v čl. 74 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) nařízení (EU) 2021/1060, pokud mezinárodní organizace předloží řídícímu orgánu dokumenty uvedené v čl. 155 odst. 1 prvním pododstavci písm. a), b) a c) finančního nařízení.

3.   Aniž je dotčen čl. 155 odst. 1 první pododstavec písm. c) finančního nařízení, v prohlášení řídícího subjektu, které má mezinárodní organizace předložit, musí být potvrzeno, že projekt je v souladu s platnými právními předpisy a s podmínkami podpory projektu.

4.   Kromě toho, mají-li být uhrazeny náklady podle čl. 53 odst. 1 prvního pododstavce písm. a) nařízení (EU) 2021/1060, v prohlášení řídícího subjektu, které má mezinárodní organizace předložit, musí být potvrzeno, že:

| a) | byly ověřeny faktury a doklady o jejich platbě příjemcem; |
| --- | --- |

a)

byly ověřeny faktury a doklady o jejich platbě příjemcem;

| b) | byly ověřeny účetní záznamy nebo účetní kódy vedené příjemcem pro operace spojené s výdaji vykázanými řídícímu orgánu. |
| --- | --- |

b)

byly ověřeny účetní záznamy nebo účetní kódy vedené příjemcem pro operace spojené s výdaji vykázanými řídícímu orgánu.

5.   Mají-li být uhrazeny náklady podle čl. 48 odst. 1 písm. b), c) nebo d) nařízení (EU) 2021/1060, v prohlášení řídícího subjektu, které má mezinárodní organizace předložit, musí být potvrzeno, že byly splněny podmínky pro úhradu výdajů.

6.   Doklady uvedené v čl. 155 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) a c) finančního nařízení se poskytují řídícímu orgánu spolu s každou žádostí o platbu podanou příjemcem.

7.   Příjemce předkládá řídícímu orgánu každoročně do 15. října účetní závěrku. K ní musí být připojen výrok nezávislého auditního subjektu vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok musí uvádět, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a jsou nákladově efektivní a zda jsou uskutečněné operace legální a správné. Musí rovněž uvádět, zda auditní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášeních řídícího subjektu předložených mezinárodní organizací, včetně informací o podezřeních z podvodu. Musí poskytovat jistotu, že výdaje uvedené v žádostech o platbu, které mezinárodní organizace podala řídícímu orgánu, jsou legální a správné.

8.   Aniž jsou dotčeny stávající možnosti provádění dalších auditů podle článku 127 finančního nařízení, řídící orgán vypracuje prohlášení řídícího subjektu uvedené v čl. 74 odst. 1 prvním pododstavci písm. f) nařízení (EU) 2021/1060. Řídící orgán tak učiní na základě dokumentů poskytnutých mezinárodní organizací podle odstavců 2 až 5 a 7 tohoto článku, místo aby se spoléhal na řídicí kontroly podle čl. 74 odst. 1 uvedeného nařízení.

9.   Dokument, který stanoví podmínky podpory podle čl. 73 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1060, musí obsahovat požadavky stanovené v tomto článku.

10.   Odstavec 2 se nepoužije a řídící orgán je tak povinen provést řidicí kontroly, pokud:

| a) | tento řídící orgán zjistí zvláštní riziko nesrovnalosti nebo náznak podvodu v souvislosti s projektem zahájeným nebo prováděným mezinárodní organizací; |
| --- | --- |

a)

tento řídící orgán zjistí zvláštní riziko nesrovnalosti nebo náznak podvodu v souvislosti s projektem zahájeným nebo prováděným mezinárodní organizací;

| b) | mezinárodní organizace nepředloží uvedenému řídícímu orgánu dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7; nebo |
| --- | --- |

b)

mezinárodní organizace nepředloží uvedenému řídícímu orgánu dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7; nebo

| c) | dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7, které předložila mezinárodní organizace, jsou neúplné. |
| --- | --- |

c)

dokumenty uvedené v odstavcích 2 až 5 a 7, které předložila mezinárodní organizace, jsou neúplné.

11.   Je-li projekt, jehož příjemcem ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (EU) 2021/1060 je mezinárodní organizace, součástí vzorku podle článku 79 uvedeného nařízení, může auditní orgán vykonávat svou činnost na základě dílčího vzorku operací, jež souvisejí s tímto projektem. Jsou-li v dílčím vzorku zjištěny chyby, může auditní orgán případně požádat auditora mezinárodní organizace, aby posoudil celý rozsah a celkové množství chyb v daném projektu.

ODDÍL 3

Podpora a provádění v přímém nebo nepřímém řízení

Článek 18

Oblast působnosti

Komise provádí podporu podle tohoto oddílu buď přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce.

Článek 19

Způsobilé subjekty

1.   Pro financování Unií jsou způsobilé tyto subjekty:

| a) | právní subjekty usazené v:






  i) | členském státě nebo zámořské zemi nebo území s ním spojenými; |
| --- | --- | --- |

a)

právní subjekty usazené v:

i)

členském státě nebo zámořské zemi nebo území s ním spojenými;

| ii) | třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavci 3; |
| --- | --- |

ii)

třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavci 3;

| b) | právní subjekty založené podle práva Unie nebo jakákoli mezinárodní organizace relevantní pro účely fondu. |
| --- | --- |

b)

právní subjekty založené podle práva Unie nebo jakákoli mezinárodní organizace relevantní pro účely fondu.

2.   Pro financování Unií nejsou způsobilé fyzické osoby.

3.   Subjekty uvedené v odst. 1 písm. a) bodě ii) se účastní jako součást konsorcia, jež je tvořeno alespoň dvěma nezávislými subjekty, z nichž alespoň jeden je usazen v členském státě.

Subjekty účastnící se jako součást konsorcia podle prvního pododstavce tohoto odstavce zajistí, aby akce, jichž se účastní, byly v souladu se zásadami zakotvenými v Listině a aby přispívaly k dosahování cílů fondu.

Článek 20

Akce Unie

1.   Z podnětu Komise může být fond použit k financování akcí Unie, jež se týkají jeho cílů.

2.   Akce Unie mohou poskytovat financování kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. Mohou rovněž poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.

3.   Ve výjimečných případech mohou být pro financování v rámci akcí Unie způsobilé rovněž decentralizované agentury, pokud pomáhají při provádění akcí Unie spadajících do jejich pravomoci a pokud se na tyto akce nevztahuje příspěvek Unie do rozpočtu těchto decentralizovaných agentur prostřednictvím ročního rozpočtu.

4.   Granty prováděné v přímém řízení se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

5.   Členy hodnotící komise, která posuzuje návrhy, uvedené v článku 150 finančního nařízení, mohou být externí odborníci.

6.   Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a považují se za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použije se čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) 2021/695.

Článek 21

Operace kombinování zdrojů

Operace kombinování zdrojů v rámci fondu se provádějí v souladu s nařízením (EU) 2021/523 a hlavou X finančního nařízení.

Článek 22

Technická pomoc z podnětu Komise

V souladu s článkem 35 nařízení (EU) 2021/1060 lze z fondu podpořit technickou pomoc prováděnou z podnětu nebo jménem Komise financováním ve výši 100 %.

Článek 23

Audity

Audity použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty, včetně osob nebo subjektů, jež nebyly pověřeny orgány, institucemi ani jinými subjekty Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku 127 finančního nařízení.

Článek 24

Informování, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci akcí a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné, smysluplné a přiměřené cílené informace různým cílovým skupinám, včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti. Zajistí se viditelnost financování z prostředků Unie a poskytnou se informace, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy veřejné zobrazení těchto informací není možné nebo vhodné nebo kdy je poskytování takových informací omezeno zákonem, zejména z důvodu bezpečnosti, veřejného pořádku, trestního vyšetřování nebo ochrany osobních údajů. Aby byla zajištěna viditelnost financování z prostředků Unie, uvedou příjemci finančních prostředků Unie při veřejné komunikaci o dané akci původ těchto prostředků a rovněž zobrazí znak Unie.

2.   S cílem informovat co nejširší veřejnost Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se fondu, akcí uskutečněných v jeho rámci a dosažených výsledků.

Finanční zdroje přidělené na fond rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli fondu.

3.   Komise zveřejní pracovní programy týkající se tematického nástroje uvedeného v článku 8. V případě podpory poskytované v přímém a nepřímém řízení zveřejní Komise informace uvedené v čl. 38 odst. 2 finančního nařízení na veřejně přístupných internetových stránkách a tyto informace pravidelně aktualizuje. Tyto informace se zveřejní v otevřeném strojově čitelném formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, extrahování a srovnávání údajů.

ODDÍL 4

Podpora a provádění ve sdíleném, přímém nebo nepřímém řízení

Článek 25

Mimořádná pomoc

1.   Fond poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a konkrétních potřeb v případě řádně odůvodněných mimořádných situací.

V reakci na takovou řádně odůvodněnou mimořádnou situaci může Komise poskytnout mimořádnou pomoc v mezích dostupných zdrojů.

2.   Mimořádná pomoc může mít podobu grantů přidělených přímo decentralizovaným agenturám.

3.   Mimořádná pomoc může být na programy členských států přidělena navíc k přídělu podle čl. 10 odst. 1 za předpokladu, že je následně v daném programu členského státu jako taková označena. Toto financování se nepoužije pro jiné akce v daném programu členského státu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny programu členského státu schváleného Komisí. Předběžné financování mimořádné pomoci může s výhradou dostupnosti finančních prostředků činit 95 % příspěvku Unie.

4.   Granty prováděné v rámci přímého řízení se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

5.   Je-li to nezbytné v zájmu provádění akce, může se mimořádná pomoc vztahovat na výdaje vzniklé přede dnem podání žádosti o grant nebo žádosti o pomoc v souvislosti s uvedenou akci, nikoli však před 1. lednem 2021.

6.   V závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech a s cílem zajistit včasnou dostupnost zdrojů pro mimořádnou pomoc může Komise samostatně přijmout rozhodnutí o financování mimořádné pomoci podle článku 110 finančního nařízení prostřednictvím okamžitě použitelného prováděcího aktu. Tento prováděcí akt se přijme postupem podle čl. 33 odst. 4. Uvedený akt zůstává v platnosti po dobu nejvýše 18 měsíců.

Článek 26

Kumulativní a alternativní financování

1.   Na akci, na niž byl získán příspěvek v rámci fondu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, včetně fondů ve sdíleném řízení, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový další příspěvek na akci se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

2.   V souladu s čl. 73 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1060 mohou akce, které obdržely značku „pečeť excelence“ podle čl. 2 bodu 45 uvedeného nařízení obdržet podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Evropského sociálního fondu plus. Aby akce mohly obdržet značku „pečeť excelence“, musí splňovat všechny tyto podmínky:

| a) | byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto fondu; |
| --- | --- |

a)

byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto fondu;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v dané výzvě k podávání návrhů a |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v dané výzvě k podávání návrhů a

| c) | nemohou být financovány v rámci dané výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení. |
| --- | --- |

c)

nemohou být financovány v rámci dané výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení.

ODDÍL 5

Monitorování, podávání zpráv a hodnocení

Pododdíl 1

Společná ustanovení

Článek 27

Monitorování a podávání zpráv

1.   Komise na základě své povinnosti podávat zprávy podle čl. 41 odst. 3 prvního pododstavce písm. h) bodu iii) finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu a Radě informace o hlavních ukazatelích výkonnosti uvedených v příloze V tohoto nařízení.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 32 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha V za účelem provedení nezbytných úprav hlavních ukazatelů výkonnosti uvedených v příloze V.

3.   Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku při plnění specifických cílů fondu, které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2, jsou uvedeny v příloze VIII. Pro ukazatele výstupů se výchozí hodnota stanoví na nulu. Milníky stanovené pro rok 2024 a cíle stanovené pro rok 2029 jsou kumulativní.

4.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie, a je-li to vhodné, i pro členské státy stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

5.   Pro zajištění účinného posouzení pokroku fondu dosaženého při plnění jeho cílů je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 32 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha VIII co do revize nebo doplnění ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení mimo jiné informací o projektech, které mají poskytovat členské státy. Jakékoli změny přílohy VIII se použijí pouze na projekty vybrané po jejich vstupu v platnost.

Článek 28

Podávání zpráv o tematickém nástroji

Komise podá zprávu o využívání a rozdělení tematického nástroje uvedeného v článku 8 mezi jeho složky, včetně podpory poskytované na akce ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim v rámci akcí Unie. Pokud Evropský parlament na základě informací, které mu byly předloženy, vydá doporučení k akcím, které mají být podporovány v rámci tematického nástroje, Komise se vynasnaží tato doporučení zohlednit.

Článek 29

Hodnocení

1.   Komise provede do 31. prosince 2024 hodnocení tohoto nařízení v polovině období. Vedle posouzení prvků podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 se v hodnocení v polovině období posoudí:

| a) | účinnost fondu, včetně pokroku dosaženého při plnění jeho cílů, s přihlédnutím ke všem příslušným již dostupným informacím, zejména k výročním zprávám o výkonnosti uvedeným v článku 30 a k ukazatelům výstupů a výsledků stanoveným v příloze VIII; |
| --- | --- |

a)

účinnost fondu, včetně pokroku dosaženého při plnění jeho cílů, s přihlédnutím ke všem příslušným již dostupným informacím, zejména k výročním zprávám o výkonnosti uvedeným v článku 30 a k ukazatelům výstupů a výsledků stanoveným v příloze VIII;

| b) | účinnost využívání zdrojů přidělených fondu a účinnost řídicích a kontrolních opatření zavedených k jeho provádění; |
| --- | --- |

b)

účinnost využívání zdrojů přidělených fondu a účinnost řídicích a kontrolních opatření zavedených k jeho provádění;

| c) | pokračující význam a vhodnost prováděcích opatření uvedených v příloze II; |
| --- | --- |

c)

pokračující význam a vhodnost prováděcích opatření uvedených v příloze II;

| d) | koordinace, soulad a doplňkovost akcí podporovaných v rámci fondu a podpory poskytované z jiných fondů Unie; |
| --- | --- |

d)

koordinace, soulad a doplňkovost akcí podporovaných v rámci fondu a podpory poskytované z jiných fondů Unie;

| e) | unijní přidaná hodnota u akcí prováděných v rámci fondu. |
| --- | --- |

e)

unijní přidaná hodnota u akcí prováděných v rámci fondu.

Toto hodnocení v polovině období zohlední výsledky zpětného hodnocení účinků Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020.

2.   Vedle prvků podle čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060 zpětné hodnocení rovněž zahrne prvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku. Kromě toho se vyhodnotí dopad fondu.

3.   Hodnocení v polovině období a zpětné hodnocení se provádějí včas tak, aby mohla přispět do rozhodovacího procesu, včetně případné změny tohoto nařízení.

4.   Komise zajistí, aby hodnocení neobsahovala informace, jejichž šíření by mohlo ohrozit bezpečnostní operace.

5.   Při hodnocení v polovině období a zpětném hodnocení Komise věnuje zvláštní pozornost hodnocení akcí prováděných se třetími zeměmi, ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim v souladu s čl. 13 odst. 11 a článkem 19.

Pododdíl 2

Pravidla pro sdílené řízení

Článek 30

Výroční zprávy o výkonnosti

1.   Do 15. února 2023 a do 15. února každého následujícího roku až do roku 2031 včetně předloží členské státy Komisi výroční zprávu o výkonnosti podle čl. 41 odst. 6 nařízení (EU) 2021/1060.

Vykazované období zahrnuje poslední účetní období ve smyslu čl. 2 bodu 29 nařízení (EU) 2021/1060 předcházející roku, v němž je předkládána zpráva. Zpráva předložená dne 15. února 2023 zahrne období od 1. ledna 2021.

2.   Výroční zprávy o výkonnosti obsahují zejména informace o:

| a) | pokroku při provádění programu členského státu a dosahování milníků a cílů v něm stanovených, přičemž se zohlední nejnovější údaje požadované podle článku 42 nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

a)

pokroku při provádění programu členského státu a dosahování milníků a cílů v něm stanovených, přičemž se zohlední nejnovější údaje požadované podle článku 42 nařízení (EU) 2021/1060;

| b) | veškerých otázkách, které ovlivňují výkonnost programu členského státu, a opatřeních přijatých k jejich řešení, včetně informací o veškerých odůvodněných stanoviscích vydaných Komisí v řízeních o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU v souvislosti s prováděním fondu; |
| --- | --- |

b)

veškerých otázkách, které ovlivňují výkonnost programu členského státu, a opatřeních přijatých k jejich řešení, včetně informací o veškerých odůvodněných stanoviscích vydaných Komisí v řízeních o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU v souvislosti s prováděním fondu;

| c) | doplňkovosti akcí podporovaných v rámci fondu a podpory poskytované z jiných fondů Unie, zejména akcí prováděných ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim; |
| --- | --- |

c)

doplňkovosti akcí podporovaných v rámci fondu a podpory poskytované z jiných fondů Unie, zejména akcí prováděných ve třetích zemích nebo ve vztahu k nim;

| d) | přispění programu členského státu k provádění příslušného acquis Unie a akčních plánů; |
| --- | --- |

d)

přispění programu členského státu k provádění příslušného acquis Unie a akčních plánů;

| e) | provádění činností v oblasti komunikace a zviditelnění; |
| --- | --- |

e)

provádění činností v oblasti komunikace a zviditelnění;

| f) | plnění příslušných základních podmínek a jejich uplatňování v průběhu celého programového období, zejména dodržování základních práv; |
| --- | --- |

f)

plnění příslušných základních podmínek a jejich uplatňování v průběhu celého programového období, zejména dodržování základních práv;

| g) | provádění projektů ve třetí zemi nebo ve vztahu k ní. |
| --- | --- |

g)

provádění projektů ve třetí zemi nebo ve vztahu k ní.

Výroční zpráva o výkonnosti obsahuje souhrn zahrnující všechny body uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce. Komise zajistí, aby souhrny poskytnuté členskými státy byly přeloženy do všech úředních jazyků Unie a zveřejněny.

3.   Komise může k výročním zprávám o výkonnosti vznést připomínky do dvou měsíců ode dne jejich obdržení. Pokud je Komise nevznese v této lhůtě, považuje se zpráva za schválenou.

4.   Komise poskytne na svých internetových stránkách odkazy na internetové stránky uvedené v čl. 49 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060.

5.   Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku přijme Komise prováděcí akt, kterým se stanoví šablona výroční zprávy o výkonnosti. Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 33 odst. 2.

Článek 31

Monitorování a podávání zpráv ve sdíleném řízení

1.   Při monitorování a podávání zpráv v souladu s hlavou IV nařízení (EU) 2021/1060 se používají příslušné kódy typů intervencí, jež jsou stanoveny v příloze VI tohoto nařízení. S cílem řešit nepředvídané nebo nové okolnosti a zajistit účinné provádění financování je Komisi v souladu s článkem 32 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy VI.

2.   Ukazatele uvedené v příloze VIII tohoto nařízení se použijí v souladu s čl. 16 odst. 1 a s články 22 a 42 nařízení (EU) 2021/1060.

KAPITOLA III

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 32

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 13 odst. 10, čl. 16 odst. 5, čl. 27 odst. 2 a 5 a čl. 31 odst. 1 je svěřena Komisi do 31. prosince 2027.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 13 odst. 10, čl. 16 odst. 5, čl. 27 odst. 2 a 5 a čl. 31 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 13 odst. 10, čl. 16 odst. 5, čl. 27 odst. 2 a 5 nebo čl. 31 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 33

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro fondy v oblasti vnitřních věcí (dále jen „výbor“), zřízený článkem 32 nařízení (EU) 2021/1148. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Jestliže výbor nevysloví žádné stanovisko, Komise nepřijme návrh prováděcího aktu a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

4.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.

Článek 34

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna akcí zahájených podle nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce (ISF Policie), který je součástí Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014-2020, zřízeného nařízením (EU) č. 513/2014. Nařízení (EU) č. 513/2014 se použije na tyto akce až do jejich ukončení.

2.   Finanční krytí fondu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi fondem a opatřeními přijatými podle ISF Policie.

3.   V souladu s čl. 193 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) finančního nařízení, v důsledku opožděného vstupu tohoto nařízení v platnost a v zájmu zajištění kontinuity lze po omezenou dobu považovat náklady vzniklé v souvislosti se zahájenými akcemi podporovanými podle tohoto nařízení v přímém řízení za způsobilé od 1. ledna 2021 i tehdy, pokud vznikly před podáním žádosti o grant nebo žádosti o pomoc.

4.   Členské státy mohou po 1. lednu 2021 pokračovat v podpoře projektu vybraného a zahájeného na základě nařízení (EU) č. 513/2014 v souladu s nařízením (EU) č. 514/2014, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

| a) | projekt má dvě fáze identifikovatelné z finančního hlediska se samostatnými auditními stopami; |
| --- | --- |

a)

projekt má dvě fáze identifikovatelné z finančního hlediska se samostatnými auditními stopami;

| b) | celkové náklady projektu překračují částku 500 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

celkové náklady projektu překračují částku 500 000 EUR;

| c) | platby provedené odpovědným orgánem ve prospěch příjemců za první fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu předložených Komisi podle nařízení (EU) č. 514/2014 a výdaje na druhou fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu podle nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

c)

platby provedené odpovědným orgánem ve prospěch příjemců za první fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu předložených Komisi podle nařízení (EU) č. 514/2014 a výdaje na druhou fázi projektu se zahrnou do žádostí o platbu podle nařízení (EU) 2021/1060;

| d) | druhá fáze projektu je v souladu s platnými právními předpisy a je způsobilá pro podporu z fondu podle tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

d)

druhá fáze projektu je v souladu s platnými právními předpisy a je způsobilá pro podporu z fondu podle tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/1060;

| e) | členský stát se zaváže dokončit projekt, zajistit jeho funkčnost a podat o něm zprávu ve výroční zprávě o výkonnosti předložené do 15. února 2024. |
| --- | --- |

e)

členský stát se zaváže dokončit projekt, zajistit jeho funkčnost a podat o něm zprávu ve výroční zprávě o výkonnosti předložené do 15. února 2024.

Na druhou fázi projektu podle prvního pododstavce tohoto odstavce se použijí ustanovení tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/1060.

Tento odstavec se vztahuje pouze na projekty, které byly vybrány ve sdíleném řízení podle nařízení (EU) č. 514/2014.

Článek 35

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Štrasburku dne 7. července 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předseda

A. LOGAR

---

(1)  
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 189.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. března 2019 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 14. června 2021 (Úř. věst. C 268, 6.7.2021, s. 1). Postoj Evropského parlamentu ze dne 5. července 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí a zrušuje ozhodnutí Rady 2007/125/SVV (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 93).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1148 ze dne 7. července 2021, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (viz strana 48 v tomto čísle Úředního věstníku).

4

(5)  Nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 ze dne 7. října 2013 o vytvoření hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu (Úř. věst. L 295, 6.11.2013, s. 27).

5

acquis

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1077 ze dne 24. června 2021, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz (Úř. věst. L 234, 2.7.2021, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa, stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského palamentu a Rady (EU) 2021/692 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí program Občané, rovnost, práva a hodnoty a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 a nařízení Rady (EU) č. 390/2014 (Úř. věst. L 156, 5.5.2021, s. 1).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/693 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí program Spravedlnost a zrušuje nařízení (EU) č. 1382/2013 (Úř. věst. L 156, 5.5.2021, s. 21).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje rozhodnutí (EU) 2015/2240 (Úř. věst. L 166, 11.5.2021, s. 1).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a kterým se mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

12

(13)  
  Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

19

(20)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

20

(21)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

21

(22)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 ze dne 16. dubna 2014 o obecných ustanoveních týkajících se Azylového, migračního a integračního fondu a nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 112).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

25

(26)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

26

(27)  Rozhodnutí Rady 2009/902/SVV ze dne 30. listopadu 2009 o zřízení Evropské sítě pro předcházení trestné činnosti (EUCPN) a o zrušení rozhodnutí 2001/427/SVV (Úř. věst. L 321, 8.12.2009, s. 44).

27

(28)  Rámcové rozhodnutí Rady 2008/841/SVV ze dne 24. října 2008 o boji proti organizované trestné činnosti (Úř. věst. L 300, 11.11.2008, s. 42).

28

(29)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 ze dne 15. března 2017 o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV a mění rozhodnutí Rady 2005/671/SVV (Úř. věst. L 88, 31.3.2017, s. 6).

29

---

PŘÍLOHA I

KRITÉRIA PRO PŘIDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ NA PROGRAMY ČLENSKÝCH STÁTŮ

Rozpočtové zdroje uvedené v článku 10 jsou na programy členských států přiděleno takto:

| 1) | na začátku programového období je každému členskému státu přidělena jednorázová pevně stanovená částka ve výši 8 000 000 EUR; |
| --- | --- |

1)

na začátku programového období je každému členskému státu přidělena jednorázová pevně stanovená částka ve výši 8 000 000 EUR;

| 2) | zbývající rozpočtové zdroje uvedené v článku 10 se rozdělí podle těchto kritérií:






  a) | 45 % těchto zbývajících rozpočtových zdrojů se přiděluje nepřímo úměrně hrubému domácímu produktu každého členského státu (standard kupní síly na obyvatele); |
| --- | --- | --- |

2)

zbývající rozpočtové zdroje uvedené v článku 10 se rozdělí podle těchto kritérií:

a)

45 % těchto zbývajících rozpočtových zdrojů se přiděluje nepřímo úměrně hrubému domácímu produktu každého členského státu (standard kupní síly na obyvatele);

| b) | 40 % těchto zbývajících rozpočtových zdrojů se přiděluje přímo úměrně velikosti populace každého členského státu; |
| --- | --- |

b)

40 % těchto zbývajících rozpočtových zdrojů se přiděluje přímo úměrně velikosti populace každého členského státu;

| c) | 15 % těchto zbývajících rozpočtových zdrojů se přiděluje přímo úměrně rozloze každého členského státu. |
| --- | --- |

c)

15 % těchto zbývajících rozpočtových zdrojů se přiděluje přímo úměrně rozloze každého členského státu.

Počáteční příděl zbývajících rozpočtových zdrojů uvedených v bodě 2 prvního odstavce se provede na základě ročních statistických údajů vypracovaných Komisí (Eurostatem) za rok 2019. Pro účely přezkumu v polovině období jsou referenční hodnoty založeny na ročních statistických údajích vypracovaných Komisí (Eurostatem) za rok 2023. Pokud členský stát neposkytl Komisi (Eurostatu) údaje za daný rok, může Komise namísto toho použít pro daný členský stát nejnovější dostupné statistické údaje za rok předcházející dotčenému roku.

---

PŘÍLOHA II

PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ

1.

| a) | zajištění jednotného uplatňování acquis Unie v oblasti bezpečnosti podporou výměny příslušných informací, například pomocí systému Prüm, směrnice EU o jmenné evidenci cestujících a SIS II, a to i prováděním doporučení z mechanismů pro hodnocení a kontrolu kvality, jako jsou schengenský hodnotící a monitorovací mechanismus nebo další mechanismy pro hodnocení a kontrolu kvality; |
| --- | --- |

a)

zajištění jednotného uplatňování acquis Unie v oblasti bezpečnosti podporou výměny příslušných informací, například pomocí systému Prüm, směrnice EU o jmenné evidenci cestujících a SIS II, a to i prováděním doporučení z mechanismů pro hodnocení a kontrolu kvality, jako jsou schengenský hodnotící a monitorovací mechanismus nebo další mechanismy pro hodnocení a kontrolu kvality;

| b) | zřízení, úprava a správa decentralizovaných a bezpečnostních informačních systémů EU, včetně zajištění jejich interoperability, a vývoj vhodných nástrojů pro řešení zjištěných nedostatků; |
| --- | --- |

b)

zřízení, úprava a správa decentralizovaných a bezpečnostních informačních systémů EU, včetně zajištění jejich interoperability, a vývoj vhodných nástrojů pro řešení zjištěných nedostatků;

| c) | zvýšení aktivního využívání decentralizovaných a bezpečnostních informačních systémů EU při zajištění toho, aby do nich byly vkládány vysoce kvalitní údaje, a |
| --- | --- |

c)

zvýšení aktivního využívání decentralizovaných a bezpečnostních informačních systémů EU při zajištění toho, aby do nich byly vkládány vysoce kvalitní údaje, a

| d) | podpora relevantních vnitrostátních opatření, včetně vzájemného propojení vnitrostátních databází důležitých pro bezpečnost a jejich propojení s databázemi Unie, pokud je to stanoveno v příslušných právních základech a je-li to relevantní pro provádění specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a). |
| --- | --- |

d)

podpora relevantních vnitrostátních opatření, včetně vzájemného propojení vnitrostátních databází důležitých pro bezpečnost a jejich propojení s databázemi Unie, pokud je to stanoveno v příslušných právních základech a je-li to relevantní pro provádění specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a).

2.

| a) | zvýšení počtu operací vymáhání práva zahrnujících dva nebo více členských států, včetně tam, kde je to vhodné, operací zahrnujících jiné relevantní subjekty, zejména usnadněním a zlepšením využívání společných vyšetřovacích týmů, společných hlídek, pronásledování, utajeného sledování a jiných mechanismů pro operativní spolupráci v kontextu politického cyklu EU/EMPACT, přičemž zvláštní důraz se klade na přeshraniční operace; |
| --- | --- |

a)

zvýšení počtu operací vymáhání práva zahrnujících dva nebo více členských států, včetně tam, kde je to vhodné, operací zahrnujících jiné relevantní subjekty, zejména usnadněním a zlepšením využívání společných vyšetřovacích týmů, společných hlídek, pronásledování, utajeného sledování a jiných mechanismů pro operativní spolupráci v kontextu politického cyklu EU/EMPACT, přičemž zvláštní důraz se klade na přeshraniční operace;

| b) | zlepšení koordinace a posílení spolupráce příslušných orgánů uvnitř členských států i mezi nimi a koordinace a spolupráce s dalšími relevantními subjekty, například prostřednictvím sítí specializovaných národních jednotek, sítí a struktur spolupráce Unie a středisek Unie; |
| --- | --- |

b)

zlepšení koordinace a posílení spolupráce příslušných orgánů uvnitř členských států i mezi nimi a koordinace a spolupráce s dalšími relevantními subjekty, například prostřednictvím sítí specializovaných národních jednotek, sítí a struktur spolupráce Unie a středisek Unie;

| c) | zlepšení meziagenturní spolupráce na úrovni Unie mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie, jakož i spolupráce na vnitrostátní úrovni mezi příslušnými orgány v každém členském státě. |
| --- | --- |

c)

zlepšení meziagenturní spolupráce na úrovni Unie mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie, jakož i spolupráce na vnitrostátní úrovni mezi příslušnými orgány v každém členském státě.

3.

| a) | zintenzivnění odborné přípravy, cvičení a vzájemného učení, specializovaných výměnných programů a sdílení osvědčených postupů uvnitř příslušných orgánů členských států i mezi nimi, a to i na místní úrovni, jakož i se třetími zeměmi a jinými relevantními subjekty; |
| --- | --- |

a)

zintenzivnění odborné přípravy, cvičení a vzájemného učení, specializovaných výměnných programů a sdílení osvědčených postupů uvnitř příslušných orgánů členských států i mezi nimi, a to i na místní úrovni, jakož i se třetími zeměmi a jinými relevantními subjekty;

| b) | využití synergií sdružováním zdrojů a poznatků a sdílení osvědčených postupů mezi členskými státy a dalšími příslušnými subjekty včetně občanské společnosti, například vytvořením společných center excelence, rozvojem společných posouzení rizik nebo pomocí společných center operativní podpory pro společně prováděné operace; |
| --- | --- |

b)

využití synergií sdružováním zdrojů a poznatků a sdílení osvědčených postupů mezi členskými státy a dalšími příslušnými subjekty včetně občanské společnosti, například vytvořením společných center excelence, rozvojem společných posouzení rizik nebo pomocí společných center operativní podpory pro společně prováděné operace;

| c) | podpora a rozvoj opatření, záruk, mechanismů a osvědčených postupů pro včasnou identifikaci svědků, oznamovatelů a obětí trestné činnosti, včetně obětí terorismu, a na jejich ochranu a podporu a rozvoj partnerství mezi veřejnými orgány a jinými relevantními subjekty za tímto účelem; |
| --- | --- |

c)

podpora a rozvoj opatření, záruk, mechanismů a osvědčených postupů pro včasnou identifikaci svědků, oznamovatelů a obětí trestné činnosti, včetně obětí terorismu, a na jejich ochranu a podporu a rozvoj partnerství mezi veřejnými orgány a jinými relevantními subjekty za tímto účelem;

| d) | pořizování příslušného vybavení a zřízení nebo modernizace specializovaných vzdělávacích zařízení a další základní infrastruktury důležité pro bezpečnost za účelem zvýšení připravenosti a odolnosti, informovanosti veřejnosti a schopností přiměřené reakce na bezpečnostní hrozby; |
| --- | --- |

d)

pořizování příslušného vybavení a zřízení nebo modernizace specializovaných vzdělávacích zařízení a další základní infrastruktury důležité pro bezpečnost za účelem zvýšení připravenosti a odolnosti, informovanosti veřejnosti a schopností přiměřené reakce na bezpečnostní hrozby;

| e) | ochrana kritické infrastruktury před událostí souvisejících s bezpečností pomocí odhalování, vyhodnocování a odstraňování zranitelných míst. |
| --- | --- |

e)

ochrana kritické infrastruktury před událostí souvisejících s bezpečností pomocí odhalování, vyhodnocování a odstraňování zranitelných míst.

---

PŘÍLOHA III

ROZSAH PODPORY

Z fondu mohou být v rámci jeho cílů podporovány mimo jiné tyto druhy akcí:

| a) | zřízení, úprava a správa systémů IKT přispívajících k dosažení cílů tohoto nařízení, odborná příprava týkající se používání těchto systémů a testování a zlepšování prvků interoperability těchto systémů a kvality jejich údajů; |
| --- | --- |

a)

zřízení, úprava a správa systémů IKT přispívajících k dosažení cílů tohoto nařízení, odborná příprava týkající se používání těchto systémů a testování a zlepšování prvků interoperability těchto systémů a kvality jejich údajů;

| b) | monitorování provádění práva Unie a plnění cílů politiky Unie v členských státech v oblasti bezpečnostních informačních systémů, včetně ochrany údajů, soukromí a bezpečnosti údajů; |
| --- | --- |

b)

monitorování provádění práva Unie a plnění cílů politiky Unie v členských státech v oblasti bezpečnostních informačních systémů, včetně ochrany údajů, soukromí a bezpečnosti údajů;

| c) | operativní akce politického cyklu EU/EMPACT; |
| --- | --- |

c)

operativní akce politického cyklu EU/EMPACT;

| d) | akce podporující účinnou a koordinovanou reakci na krize, která propojí stávající kapacity v rámci jednotlivých odvětví, odborná střediska a informační střediska pro různé situace, jež se týkají mimo jiné zdraví, civilní ochrany, terorismu a kyberkriminality; |
| --- | --- |

d)

akce podporující účinnou a koordinovanou reakci na krize, která propojí stávající kapacity v rámci jednotlivých odvětví, odborná střediska a informační střediska pro různé situace, jež se týkají mimo jiné zdraví, civilní ochrany, terorismu a kyberkriminality;

| e) | akce, které rozvíjejí inovativní metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich převedení do ostatních členských států, zejména projekty zaměřené na testování a validaci výsledků výzkumu v oblasti bezpečnosti financované Unií; |
| --- | --- |

e)

akce, které rozvíjejí inovativní metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich převedení do ostatních členských států, zejména projekty zaměřené na testování a validaci výsledků výzkumu v oblasti bezpečnosti financované Unií;

| f) | akce, které zvyšují odolnost vůči nově vznikajícím hrozbám, včetně nezákonného obchodování prostřednictvím online kanálů, hybridních hrozeb, nepřátelského využívání bezpilotních vzdušných prostředků a chemických, biologických, radiologických a jaderných hrozeb; |
| --- | --- |

f)

akce, které zvyšují odolnost vůči nově vznikajícím hrozbám, včetně nezákonného obchodování prostřednictvím online kanálů, hybridních hrozeb, nepřátelského využívání bezpilotních vzdušných prostředků a chemických, biologických, radiologických a jaderných hrozeb;

| g) | poskytování podpory tematickým sítím specializovaných národních jednotek a národním kontaktním místům nebo jejich tematicky průřezovým sítím v zájmu zlepšení vzájemné důvěry, výměny a šíření know-how, informací, zkušeností a osvědčených postupů, slučování zdrojů a odborných znalostí ve společných centrech excelence; |
| --- | --- |

g)

poskytování podpory tematickým sítím specializovaných národních jednotek a národním kontaktním místům nebo jejich tematicky průřezovým sítím v zájmu zlepšení vzájemné důvěry, výměny a šíření know-how, informací, zkušeností a osvědčených postupů, slučování zdrojů a odborných znalostí ve společných centrech excelence;

| h) | vzdělávání a odborná příprava zaměstnanců a odborníků příslušných donucovacích a soudních orgánů a správních agentur s přihlédnutím k operativním potřebám a analýzám rizik, ve spolupráci s CEPOLem a případně s Evropskou sítí pro justiční vzdělávání, mimo jiné vzdělávání a odborné přípravy týkající se politik v oblasti prevence se zvláštním důrazem na základní práva a nediskriminaci; |
| --- | --- |

h)

vzdělávání a odborná příprava zaměstnanců a odborníků příslušných donucovacích a soudních orgánů a správních agentur s přihlédnutím k operativním potřebám a analýzám rizik, ve spolupráci s CEPOLem a případně s Evropskou sítí pro justiční vzdělávání, mimo jiné vzdělávání a odborné přípravy týkající se politik v oblasti prevence se zvláštním důrazem na základní práva a nediskriminaci;

| i) | spolupráce se soukromým sektorem, například v boji proti kyberkriminalitě, za účelem vybudování důvěry a zlepšení koordinace, plánování pro nepředvídané události a za účelem výměny a šíření informací a osvědčených postupů mezi veřejnými a soukromými subjekty podílejícími se mimo jiné na ochraně veřejných prostor a kritické infrastruktury; |
| --- | --- |

i)

spolupráce se soukromým sektorem, například v boji proti kyberkriminalitě, za účelem vybudování důvěry a zlepšení koordinace, plánování pro nepředvídané události a za účelem výměny a šíření informací a osvědčených postupů mezi veřejnými a soukromými subjekty podílejícími se mimo jiné na ochraně veřejných prostor a kritické infrastruktury;

| j) | akce zaměřené na posílení komunit v zájmu rozvíjení lokálních přístupů a politiky prevence a akce pro zvyšování povědomí a informování zúčastněných stran a široké veřejnosti o bezpečnostních politikách Unie; |
| --- | --- |

j)

akce zaměřené na posílení komunit v zájmu rozvíjení lokálních přístupů a politiky prevence a akce pro zvyšování povědomí a informování zúčastněných stran a široké veřejnosti o bezpečnostních politikách Unie;

| k) | financování vybavení, dopravních prostředků, komunikačních systémů a zařízení důležitých pro bezpečnost; |
| --- | --- |

k)

financování vybavení, dopravních prostředků, komunikačních systémů a zařízení důležitých pro bezpečnost;

| l) | financování nákladů na zaměstnance podílející se na akcích, které jsou financovány z fondu, nebo na akcích, které vyžadují zapojení zaměstnanců z technických nebo bezpečnostních důvodů. |
| --- | --- |

l)

financování nákladů na zaměstnance podílející se na akcích, které jsou financovány z fondu, nebo na akcích, které vyžadují zapojení zaměstnanců z technických nebo bezpečnostních důvodů.

---

PŘÍLOHA IV

AKCE UVEDENÉ V ČL. 12 ODST. 3 A ČL. 13 ODST. 10

1)

Projekty, jejichž cílem je předcházet radikalizaci a bojovat proti ní

2)

Projekty, jejichž cílem je zlepšit interoperabilitu informačních systémů EU a vnitrostátních systémů IKT, pokud jsou stanoveny právními předpisy Unie nebo členských států.

3)

Projekty, jejichž cílem je bojovat proti nejzávažnějším hrozbám, které představuje závažná a organizovaná trestná činnost, v rámci operativních akcí politického cyklu EU/EMPACT.

4)

Projekty, jejichž cílem je předcházet kyberkriminalitě, zejména pohlavnímu vykořisťování dětí na internetu, a trestné činnosti, kde je internet hlavní platformou pro shromažďování důkazů, a bojovat proti ní.

5)

Projekty, jejichž cílem je zlepšit bezpečnost a odolnost kritické infrastruktury.

---

PŘÍLOHA V

HLAVNÍ UKAZATELE VÝKONNOSTI UVEDENÉ V ČL. 27 ODST. 1

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a)

| 1. | Počet systémů IKT, které se staly interoperabilními v členských státech/s unijními a decentralizovanými bezpečnostními informačními systémy/s mezinárodními databázemi |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet správních jednotek, které zavedly nové nebo upravily stávající mechanismy/postupy/nástroje/pokyny pro výměnu informací s dalšími členskými státy/institucemi nebo jinými subjekty Unie/třetími zeměmi/mezinárodními organizacemi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet účastníků, kteří považují danou odbornou přípravu za užitečnou pro svou práci |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a kompetence získané během ní |
| --- | --- |

4.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b)

| 5. | Odhadovaná hodnota majetku zmrazeného v rámci přeshraničních operací |
| --- | --- |

5.

| 6. | Množství nelegálních drog zabavených v rámci přeshraničních operací podle druhu produktu (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Množství zbraní zabavených v rámci přeshraničních operací podle druhu zbraní (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Počet správních jednotek, které zřídily/upravily stávající mechanismy/postupy/nástroje/pokyny pro spolupráci s dalšími členskými státy/institucemi nebo jinými subjekty Unie/třetími zeměmi/mezinárodními organizacemi |
| --- | --- |

8.

| 9. | Počet příslušníků personálu zapojených do přeshraničních operací |
| --- | --- |

9.

| 10. | Počet zohledněných doporučení vydaných v rámci schengenského hodnocení |
| --- | --- |

10.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. c)

| 11. | Počet iniciativ, které byly vyvinuty/rozšířeny s cílem předcházet radikalizaci |
| --- | --- |

11.

| 12. | Počet iniciativ, které byly vyvinuty/rozšířeny s cílem chránit/podporovat svědky a oznamovatele |
| --- | --- |

12.

| 13. | Počet kritických infrastruktur/veřejných míst s novým/upraveným vybavením na ochranu proti rizikům souvisejícím s bezpečností |
| --- | --- |

13.

| 14. | Počet účastníků, kteří považují danou odbornou přípravu za užitečnou pro svou práci |
| --- | --- |

14.

| 15. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a kompetence získané během ní |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Rozdělení druhů drog (podle kategorií používaných ve zprávách o nedovolených drogách: Zpráva o drogovém trhu EU, evropská zpráva o problematice drog a statistický bulletin EMCDDA):

| — | konopí, |
| --- | --- |

—

konopí,

| — | opioidy, včetně heroinu, |
| --- | --- |

—

opioidy, včetně heroinu,

| — | kokain, |
| --- | --- |

—

kokain,

| — | syntetické drogy, včetně stimulujících látek na bázi amfetaminu (včetně amfetaminu a metamfetaminu) a MDMA, |
| --- | --- |

—

syntetické drogy, včetně stimulujících látek na bázi amfetaminu (včetně amfetaminu a metamfetaminu) a MDMA,

| — | nové psychoaktivní látky, |
| --- | --- |

—

nové psychoaktivní látky,

| — | jiné nedovolené drogy. |
| --- | --- |

—

jiné nedovolené drogy.

(2)  Rozdělení druhů zbraní (na základě stávajících právních předpisů, konkrétně směrnice Rady 91/477/EHS ze dne 18. června 1991 o kontrole nabývání a držení zbraní. Navrhované kategorie jsou zjednodušeny ve srovnání s kategoriemi uvedenými v příloze I směrnice 91/477/EHS a v souladu s kategoriemi v Schengenském informačním systému, který používají vnitrostátní orgány):

| — | válečné zbraně: samočinné palné zbraně a „těžké“ střelné zbraně (protitankové střely, odpalovací zařízení pro rakety, minomety atd.), |
| --- | --- |

—

válečné zbraně: samočinné palné zbraně a „těžké“ střelné zbraně (protitankové střely, odpalovací zařízení pro rakety, minomety atd.),

| — | jiné krátké palné zbraně: revolvery a pistole (včetně salutních a akustických zbraní), |
| --- | --- |

—

jiné krátké palné zbraně: revolvery a pistole (včetně salutních a akustických zbraní),

| — | jiné dlouhé palné zbraně: pušky a brokovnice (včetně salutních a akustických zbraní). |
| --- | --- |

—

jiné dlouhé palné zbraně: pušky a brokovnice (včetně salutních a akustických zbraní).

---

PŘÍLOHA VI

TYPY INTERVENCÍ

TABULKA 1: KÓDY PRO DIMENZI „OBLAST INTERVENCE“

| 001. | TER – Boj proti financování terorismu |
| --- | --- |
| 002. | TER – Předcházení radikalizaci a boj proti ní |
| 003. | TER – Ochrana a odolnost veřejných prostor a jiných měkkých cílů |
| 004. | TER – Ochrana a odolnost kritické infrastruktury |
| 005. | TER – Chemická, biologická, radioaktivní a jaderná rizika |
| 006. | TER – Výbušniny |
| 007. | TER – Řešení krizí |
| 008. | TER – Jiné |
| 009. | OC – Korupce |
| 010. | OC – Hospodářská a finanční trestná činnost |
| 011. | OC – Praní výnosů z trestné činnosti |
| 012. | OC – Drogy |
| 013. | OC – Obchodování s palnými zbraněmi |
| 014. | OC – Obchodování s kulturními statky |
| 015. | OC – Obchodováním s lidmi |
| 016. | OC – Převaděčství |
| 017. | OC – Trestné činy proti životnímu prostředí |
| 018. | OC – Organizovaná majetková trestná činnost |
| 019. | OC – Jiné |
| 020. | CC – Kyberkriminalita – jiné |
| 021. | CC – Kyberkriminalita – prevence |
| 022. | CC – Kyberkriminalita – usnadňování vyšetřování |
| 023. | CC – Kyberkriminalita – pomoc obětem |
| 024. | CC – Pohlavní vykořisťování dětí – prevence |
| 025. | CC – Pohlavní vykořisťování dětí – usnadňování vyšetřování |
| 026. | CC – Pohlavní vykořisťování dětí – pomoc obětem |
| 027. | CC – Pohlavní vykořisťování dětí, včetně šíření snímků zobrazujících zneužívání dětí a dětské pornografie |
| 028. | CC – Jiné |
| 029. | GEN – Výměna informací |
| 030. | GEN – Policejní nebo meziagenturní spolupráce (celníci, pohraniční stráž, zpravodajské služby) |
| 031. | GEN – Forenzní vědy |
| 032. | GEN – Podpora obětí |
| 033. | GEN – Provozní podpora |
| 034. | TA – Technická pomoc – informování a komunikace |
| 035. | TA – Technická pomoc – příprava, provádění, sledování a kontrola |
| 036. | TA – Technická pomoc – hodnocení a studie, shromažďování údajů |
| 037. | TA – Technická pomoc – budování kapacit |

001.

TER – Boj proti financování terorismu

002.

TER – Předcházení radikalizaci a boj proti ní

003.

TER – Ochrana a odolnost veřejných prostor a jiných měkkých cílů

004.

TER – Ochrana a odolnost kritické infrastruktury

005.

TER – Chemická, biologická, radioaktivní a jaderná rizika

006.

TER – Výbušniny

007.

TER – Řešení krizí

008.

TER – Jiné

009.

OC – Korupce

010.

OC – Hospodářská a finanční trestná činnost

011.

OC – Praní výnosů z trestné činnosti

012.

OC – Drogy

013.

OC – Obchodování s palnými zbraněmi

014.

OC – Obchodování s kulturními statky

015.

OC – Obchodováním s lidmi

016.

OC – Převaděčství

017.

OC – Trestné činy proti životnímu prostředí

018.

OC – Organizovaná majetková trestná činnost

019.

OC – Jiné

020.

CC – Kyberkriminalita – jiné

021.

CC – Kyberkriminalita – prevence

022.

CC – Kyberkriminalita – usnadňování vyšetřování

023.

CC – Kyberkriminalita – pomoc obětem

024.

CC – Pohlavní vykořisťování dětí – prevence

025.

CC – Pohlavní vykořisťování dětí – usnadňování vyšetřování

026.

CC – Pohlavní vykořisťování dětí – pomoc obětem

027.

CC – Pohlavní vykořisťování dětí, včetně šíření snímků zobrazujících zneužívání dětí a dětské pornografie

028.

CC – Jiné

029.

GEN – Výměna informací

030.

GEN – Policejní nebo meziagenturní spolupráce (celníci, pohraniční stráž, zpravodajské služby)

031.

GEN – Forenzní vědy

032.

GEN – Podpora obětí

033.

GEN – Provozní podpora

034.

TA – Technická pomoc – informování a komunikace

035.

TA – Technická pomoc – příprava, provádění, sledování a kontrola

036.

TA – Technická pomoc – hodnocení a studie, shromažďování údajů

037.

TA – Technická pomoc – budování kapacit

TABULKA 2: KÓDY PRO DIMENZI „DRUH AKCE“

| 001. | Systémy IKT, interoperabilita, kvalita údajů (s výjimkou vybavení) |
| --- | --- |
| 002. | Sítě, centra excelence, struktury spolupráce, společné akce a operace |
| 003. | Společné vyšetřovací týmy (SVT) nebo jiné společné operace |
| 004. | Dočasná přidělování nebo vysílání odborníků |
| 005. | Odborná příprava |
| 006. | Výměna osvědčených postupů, workshopy, konference, akce, osvětové kampaně, komunikační činnosti |
| 007. | Studie, pilotní projekty, posouzení rizik |
| 008. | Vybavení |
| 009. | Dopravní prostředky |
| 010. | Budovy, zařízení |
| 011. | Vysílání nebo jiné kroky navazující na výzkumné projekty |

001.

Systémy IKT, interoperabilita, kvalita údajů (s výjimkou vybavení)

002.

Sítě, centra excelence, struktury spolupráce, společné akce a operace

003.

Společné vyšetřovací týmy (SVT) nebo jiné společné operace

004.

Dočasná přidělování nebo vysílání odborníků

005.

Odborná příprava

006.

Výměna osvědčených postupů, workshopy, konference, akce, osvětové kampaně, komunikační činnosti

007.

Studie, pilotní projekty, posouzení rizik

008.

Vybavení

009.

Dopravní prostředky

010.

Budovy, zařízení

011.

Vysílání nebo jiné kroky navazující na výzkumné projekty

TABULKA 3: KÓDY PRO DIMENZI „PROVÁDĚNÍ“

| 001. | Akce, na které se vztahuje čl. 12 odst. 1 |
| --- | --- |
| 002. | Specifické akce |
| 003. | Akce uvedené v příloze IV |
| 004. | Provozní podpora |
| 005. | Mimořádná pomoc uvedená v článku 25 |

001.

Akce, na které se vztahuje čl. 12 odst. 1

002.

Specifické akce

003.

Akce uvedené v příloze IV

004.

Provozní podpora

005.

Mimořádná pomoc uvedená v článku 25

TABULKA 4: KÓDY PRO DIMENZI „KONKRÉTNÍ TÉMATA“

| 001. | Spolupráce se třetími zeměmi |
| --- | --- |
| 002. | Akce ve třetích zemích |
| 003. | Provádění doporučení vydaných v rámci schengenského hodnocení v oblasti policejní spolupráce |
| 004. | Nic z výše uvedeného |

001.

Spolupráce se třetími zeměmi

002.

Akce ve třetích zemích

003.

Provádění doporučení vydaných v rámci schengenského hodnocení v oblasti policejní spolupráce

004.

Nic z výše uvedeného

---

PŘÍLOHA VII

VÝDAJE ZPŮSOBILÉ K PROVOZNÍ PODPOŘE

1.

| a) | údržbu a helpdesk pro unijní a případně vnitrostátní bezpečnostní systémy IKT, které přispívají k dosažení cílů tohoto nařízení, |
| --- | --- |

a)

údržbu a helpdesk pro unijní a případně vnitrostátní bezpečnostní systémy IKT, které přispívají k dosažení cílů tohoto nařízení,

| b) | náklady na zaměstnance, kteří přispívají k dosažení cílů tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

náklady na zaměstnance, kteří přispívají k dosažení cílů tohoto nařízení.

2.

| a) | údržbu technického vybavení nebo dopravních prostředků, které se používají v oblasti předcházení závažné organizované trestné činnosti s přeshraničním rozměrem, jejího odhalování a vyšetřování, |
| --- | --- |

a)

údržbu technického vybavení nebo dopravních prostředků, které se používají v oblasti předcházení závažné organizované trestné činnosti s přeshraničním rozměrem, jejího odhalování a vyšetřování,

| b) | náklady na zaměstnance, kteří přispívají k dosažení cílů tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

náklady na zaměstnance, kteří přispívají k dosažení cílů tohoto nařízení.

3.

| a) | údržbu technického vybavení nebo dopravních prostředků, které se používají v oblasti předcházení závažné organizované trestné činnosti s přeshraničním rozměrem, jejího odhalování a vyšetřování, |
| --- | --- |

a)

údržbu technického vybavení nebo dopravních prostředků, které se používají v oblasti předcházení závažné organizované trestné činnosti s přeshraničním rozměrem, jejího odhalování a vyšetřování,

| b) | náklady na zaměstnance, kteří přispívají k dosažení cílů tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

náklady na zaměstnance, kteří přispívají k dosažení cílů tohoto nařízení.

4.

Výdaje na akce, které nejsou způsobilé podle čl. 5 odst. 5, z provozní podpory kryty nejsou.

---

PŘÍLOHA VIII

UKAZATELE VÝSTUPŮ A VÝSLEDKŮ UVEDENÉ V ČL. 27 ODST. 3

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a)

Ukazatele výstupů

| 1. | Počet účastníků odborné přípravy |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet zasedání/seminářů/studijních návštěv pro odborníky |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet zavedených/upravených/spravovaných systémů IKT |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet zakoupených položek vybavení |
| --- | --- |

4.

Ukazatele výsledků

| 5. | Počet systémů IKT, které se staly interoperabilními v členských státech/s unijními a decentralizovanými bezpečnostními informačními systémy/s mezinárodními databázemi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Počet správních jednotek, které zavedly nové nebo upravily stávající mechanismy/postupy/nástroje/pokyny pro výměnu informací s dalšími členskými státy/institucemi nebo jinými subjekty Unie/třetími zeměmi/mezinárodními organizacemi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Počet účastníků, kteří považují danou odbornou přípravu za užitečnou pro svou práci |
| --- | --- |

7.

| 8. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a kompetence získané během ní |
| --- | --- |

8.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b)

Ukazatele výstupů

| 1. | Počet přeshraničních operací, zvlášť uvádějící






  1.1. | počet společných vyšetřovacích týmů |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

počet společných vyšetřovacích týmů

| 1.2. | počet operativních akcí politického cyklu EU/EMPACT |
| --- | --- |

1.2.

počet operativních akcí politického cyklu EU/EMPACT

| 2. | Počet zasedání/seminářů/studijních návštěv/společných cvičení pro odborníky |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet zakoupených položek vybavení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet dopravních prostředků zakoupených pro přeshraniční operace |
| --- | --- |

4.

Ukazatele výsledků

| 5. | Odhadovaná hodnota majetku zmrazeného v rámci přeshraničních operací |
| --- | --- |

5.

| 6. | Množství nelegálních drog zabavených v rámci přeshraničních operací podle druhu produktu (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Množství zbraní zabavených v rámci přeshraničních operací podle druhu zbraní (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Počet správních jednotek, které zřídily/upravily stávající mechanismy/postupy/nástroje/pokyny pro spolupráci s dalšími členskými státy/institucemi nebo jinými subjekty Unie/třetími zeměmi/mezinárodními organizacemi |
| --- | --- |

8.

| 9. | Počet příslušníků personálu zapojených do přeshraničních operací |
| --- | --- |

9.

| 10. | Počet doporučení vydaných v rámci schengenského hodnocení |
| --- | --- |

10.

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. c)

Ukazatele výstupů

| 1. | Počet účastníků odborné přípravy |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počet výměnných programů/seminářů/studijních návštěv |
| --- | --- |

2.

| 3. | Počet zakoupených položek vybavení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počet zakoupených dopravních prostředků |
| --- | --- |

4.

| 5. | Počet vybudovaných/nakoupených/modernizovaných položek infrastruktury/bezpečnostních zařízení/nástrojů/mechanismů |
| --- | --- |

5.

| 6. | Počet projektů zaměřených na předcházení trestné činnosti |
| --- | --- |

6.

| 7. | Počet projektů zaměřených na pomoc obětem trestných činů |
| --- | --- |

7.

| 8. | Počet obětí trestné činnosti, kterým byla poskytnuta pomoc |
| --- | --- |

8.

Ukazatele výsledků

| 9. | Počet iniciativ, které byly vyvinuty/rozšířeny s cílem předcházet radikalizaci |
| --- | --- |

9.

| 10. | Počet iniciativ, které byly vyvinuty/rozšířeny s cílem chránit/podporovat svědky a oznamovatele |
| --- | --- |

10.

| 11. | Počet kritických infrastruktur/veřejných míst s novým/upraveným vybavením na ochranu proti rizikům souvisejícím s bezpečností |
| --- | --- |

11.

| 12. | Počet účastníků, kteří považují danou odbornou přípravu za užitečnou pro svou práci |
| --- | --- |

12.

| 13. | Počet účastníků, kteří tři měsíce po skončení odborné přípravy uvedou, že využívají dovednosti a kompetence získané během ní |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Rozdělení druhů drog (podle kategorií používaných ve zprávách o nedovolených drogách: Zpráva o drogovém trhu EU, evropská zpráva o problematice drog a statistický bulletin EMCDDA):

| — | konopí, |
| --- | --- |

—

konopí,

| — | opioidy, včetně heroinu, |
| --- | --- |

—

opioidy, včetně heroinu,

| — | kokain, |
| --- | --- |

—

kokain,

| — | syntetické drogy, včetně stimulujících látek na bázi amfetaminu (včetně amfetaminu a metamfetaminu) a MDMA, |
| --- | --- |

—

syntetické drogy, včetně stimulujících látek na bázi amfetaminu (včetně amfetaminu a metamfetaminu) a MDMA,

| — | nové psychoaktivní látky, |
| --- | --- |

—

nové psychoaktivní látky,

| — | jiné nedovolené drogy. |
| --- | --- |

—

jiné nedovolené drogy.

(2)  Rozdělení druhů zbraní (na základě stávajících právních předpisů, konkrétně směrnice Rady 91/477/EHS ze dne 18. června 1991 o kontrole nabývání a držení zbraní. Navrhované kategorie jsou zjednodušeny ve srovnání s kategoriemi uvedenými v příloze I směrnice 91/477/EHS a v souladu s kategoriemi v Schengenském informačním systému, který používají vnitrostátní orgány):

| — | válečné zbraně: samočinné palné zbraně a „těžké“ střelné zbraně (protitankové střely, odpalovací zařízení pro rakety, minomety atd.), |
| --- | --- |

—

válečné zbraně: samočinné palné zbraně a „těžké“ střelné zbraně (protitankové střely, odpalovací zařízení pro rakety, minomety atd.),

| — | jiné krátké palné zbraně: revolvery a pistole (včetně salutních a akustických zbraní), |
| --- | --- |

—

jiné krátké palné zbraně: revolvery a pistole (včetně salutních a akustických zbraní),

| — | jiné dlouhé palné zbraně: pušky a brokovnice (včetně salutních a akustických zbraní). |
| --- | --- |

—

jiné dlouhé palné zbraně: pušky a brokovnice (včetně salutních a akustických zbraní).

---