# Europeiska unionens L 226/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 226 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången25 juni 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 226

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången25 juni 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets beslut (EU) 2021/1032 av den 27 april 2021 om förlängning av mandatperioden med ytterligare en period för undersökningskommittén för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skydd av djur under transport inom och utanför unionen | 1 |
| | * | Beslut nr 1/2020 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser av den 5 november 2020 om antagande av gemensamma driftsförfaranden [2021/1033] | 2 |
| | * | Beslut nr 2/2020 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser av den 5 november 2020 om ändring av bilagorna I och II till avtalet och antagande av tekniska standarder för sammankoppling [2021/1034] | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1035 av den 23 juni 2021 om ändring av genomförandebesluten 2013/648/EU och 2013/650/EU vad gäller innehavaren av godkännandet och dess företrädare i unionen för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av viss genetiskt modifierad majs
  [delgivet med nr C(2021) 4317]

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1036 av den 22 juni 2021 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/1113 vad gäller innehavaren av godkännandet och dess företrädare i unionen för utsläppande på marknaden av produkter som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1
  (delgivet med nr C(2021) 4325)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1037 av den 16 juni 2021 om ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 | 36 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2021/1038 av den 23 juni 2021 om beviljande av en övergångsperiod för Konungariket Nederländerna i enlighet med beslut 2008/477/EG vad gäller en uppdatering av de tekniska villkor som är tillämpliga på frekvensbandet 2500–2690 MHz
  [delgivet med nr C(2021) 4433] | 38 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Europaparlamentets beslut (EU) 2021/1032 av den 27 april 2021 om förlängning av mandatperioden med ytterligare en period för undersökningskommittén för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skydd av djur under transport inom och utanför unionen

1

*

Beslut nr 1/2020 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser av den 5 november 2020 om antagande av gemensamma driftsförfaranden [2021/1033]

2

*

Beslut nr 2/2020 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser av den 5 november 2020 om ändring av bilagorna I och II till avtalet och antagande av tekniska standarder för sammankoppling [2021/1034]

16

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1035 av den 23 juni 2021 om ändring av genomförandebesluten 2013/648/EU och 2013/650/EU vad gäller innehavaren av godkännandet och dess företrädare i unionen för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av viss genetiskt modifierad majs
  [delgivet med nr C(2021) 4317]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2021) 4317]

1

31

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1036 av den 22 juni 2021 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/1113 vad gäller innehavaren av godkännandet och dess företrädare i unionen för utsläppande på marknaden av produkter som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1
  (delgivet med nr C(2021) 4325)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2021) 4325)

1

34

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1037 av den 16 juni 2021 om ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788

36

*

Kommissionens beslut (EU) 2021/1038 av den 23 juni 2021 om beviljande av en övergångsperiod för Konungariket Nederländerna i enlighet med beslut 2008/477/EG vad gäller en uppdatering av de tekniska villkor som är tillämpliga på frekvensbandet 2500–2690 MHz
  [delgivet med nr C(2021) 4433]

[delgivet med nr C(2021) 4433]

38

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 130/2021 av den 15 mars 2021 om ändring av protokoll 10 till EES-avtalet om förenkling av kontroller och formaliteter vid godsbefordran [2021/1039] | 41 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 130/2021 av den 15 mars 2021 om ändring av protokoll 10 till EES-avtalet om förenkling av kontroller och formaliteter vid godsbefordran [2021/1039]

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 25.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/1

---

EUROPAPARLAMENTETS BESLUT (EU) 2021/1032

av den 27 april 2021

om förlängning av mandatperioden med ytterligare en period för undersökningskommittén för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skydd av djur under transport inom och utanför unionen

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt (1),

| — | med beaktande av sitt beslut (EU) 2020/1089 av den 19 juni 2020 om tillsättning av en undersökningskommitté för att undersöka anklagelser om överträdelser av unionsrätten och fall av missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skydd av djur under transport inom och utanför unionen, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut (EU) 2020/1089 av den 19 juni 2020 om tillsättning av en undersökningskommitté för att undersöka anklagelser om överträdelser av unionsrätten och fall av missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skydd av djur under transport inom och utanför unionen, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (2),

| — | med beaktande av sitt beslut (EU) 2021/429 av den 20 januari 2021 om förlängning av mandatperioden för undersökningskommittén för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skydd av djur under transport inom och utanför unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut (EU) 2021/429 av den 20 januari 2021 om förlängning av mandatperioden för undersökningskommittén för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skydd av djur under transport inom och utanför unionen (3),

| — | med beaktande av artikel 208.11 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208.11 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Undersökningskommittén har begärt en förlängning av sin mandattid för att till fullo och på ett korrekt sätt kunna fullgöra sitt mandat. |
| --- | --- |

A.

Undersökningskommittén har begärt en förlängning av sin mandattid för att till fullo och på ett korrekt sätt kunna fullgöra sitt mandat.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att förlänga undersökningskommitténs mandattid med ytterligare en period av tre månader. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att förlänga undersökningskommitténs mandattid med ytterligare en period av tre månader.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 113, 19.5.1995, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 239 I, 24.7.2020, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 86, 12.3.2021, s. 1.

3

---

| 25.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/2

---

BESLUT nr 1/2020 AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET OM SAMMANKOPPLING AV DERAS UTSLÄPPSHANDELSSYSTEM FÖR VÄXTHUSGASER

av den 5 november 2020

om antagande av gemensamma driftsförfaranden [2021/1033]

DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (1) (avtalet), särskilt artikel 3.6, och

av följande skäl:

| (1) | Genom den gemensamma kommitténs beslut nr 2/2019 av den 5 december 2019 (2) ändrades bilagorna I och II till avtalet, vilket innebär att de villkor för sammankoppling som anges i avtalet därmed är uppfyllda. |
| --- | --- |

(1)

Genom den gemensamma kommitténs beslut nr 2/2019 av den 5 december 2019 (2) ändrades bilagorna I och II till avtalet, vilket innebär att de villkor för sammankoppling som anges i avtalet därmed är uppfyllda.

| (2) | Efter antagandet av beslut nr 2/2019 av den gemensamma kommittén och i enlighet med artikel 21.3 i avtalet har parterna utväxlat sina ratifikations- eller godkännandeinstrument, eftersom de anser att samtliga villkor för sammankoppling som anges i avtalet är uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

Efter antagandet av beslut nr 2/2019 av den gemensamma kommittén och i enlighet med artikel 21.3 i avtalet har parterna utväxlat sina ratifikations- eller godkännandeinstrument, eftersom de anser att samtliga villkor för sammankoppling som anges i avtalet är uppfyllda.

| (3) | I enlighet med artikel 21.4 i avtalet trädde avtalet i kraft den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 21.4 i avtalet trädde avtalet i kraft den 1 januari 2020.

| (4) | Enligt artikel 3.6 i avtalet ska den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare fastställa gemensamma driftsförfaranden för tekniska angelägenheter eller angelägenheter som är nödvändiga för driften av kopplingen mellan EU:s transaktionsförteckning (EUTL) i unionsregistret och den schweiziska kompletterande transaktionsförteckningen (SSTL) i det schweiziska registret, och beakta prioriterade områden i nationell lagstiftning. De gemensamma driftsförfarandena ska träda i kraft när de har antagits genom beslut av den gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 3.6 i avtalet ska den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare fastställa gemensamma driftsförfaranden för tekniska angelägenheter eller angelägenheter som är nödvändiga för driften av kopplingen mellan EU:s transaktionsförteckning (EUTL) i unionsregistret och den schweiziska kompletterande transaktionsförteckningen (SSTL) i det schweiziska registret, och beakta prioriterade områden i nationell lagstiftning. De gemensamma driftsförfarandena ska träda i kraft när de har antagits genom beslut av den gemensamma kommittén.

| (5) | I enlighet med artikel 13.1 i avtalet ska den gemensamma kommittén enas om tekniska riktlinjer för att säkerställa att avtalet genomförs på ett korrekt sätt, inbegripet sådana som avser tekniska angelägenheter eller angelägenheter som är nödvändiga för driften av kopplingen och med beaktande av prioriterade områden i nationell lagstiftning. Tekniska riktlinjer får utarbetas av en arbetsgrupp som är inrättad i enlighet med artikel 12.5 i avtalet. Arbetsgruppen bör minst omfatta den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare och bistå den gemensamma kommittén i dess uppgifter enligt artikel 13 i avtalet. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 13.1 i avtalet ska den gemensamma kommittén enas om tekniska riktlinjer för att säkerställa att avtalet genomförs på ett korrekt sätt, inbegripet sådana som avser tekniska angelägenheter eller angelägenheter som är nödvändiga för driften av kopplingen och med beaktande av prioriterade områden i nationell lagstiftning. Tekniska riktlinjer får utarbetas av en arbetsgrupp som är inrättad i enlighet med artikel 12.5 i avtalet. Arbetsgruppen bör minst omfatta den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare och bistå den gemensamma kommittén i dess uppgifter enligt artikel 13 i avtalet.

| (6) | Mot bakgrund av riktlinjernas tekniska karaktär och behovet att anpassa dem till utvecklingen bör de tekniska riktlinjer som utarbetas av den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare läggas fram inför den gemensamma kommittén för kännedom eller, vid behov, godkännande. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av riktlinjernas tekniska karaktär och behovet att anpassa dem till utvecklingen bör de tekniska riktlinjer som utarbetas av den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare läggas fram inför den gemensamma kommittén för kännedom eller, vid behov, godkännande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas de gemensamma driftsförfaranden som bifogas detta beslut.

Artikel 2

Härmed ska en arbetsgrupp inrättas i enlighet med artikel 12.5 i avtalet. Den ska bistå den gemensamma kommittén i att säkerställa att avtalet genomförs på ett korrekt sätt, och med att utarbeta tekniska riktlinjer för genomförandet av de gemensamma driftsförfarandena.

Arbetsgruppen ska minst omfatta den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 5 november 2020.

På gemensamma kommitténs vägnar

Maja-Alexandra DITTEL

Sekreterare för Europeiska unionen

Beatriz YORDI

Ordförande

Caroline BAUMANN

Sekreterare för Schweiz

---

(1)  
  EUT L 322, 7.12.2017, s. 3.

1

(2)  Beslut nr 2/2019 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser av den 5 december 2019 om ändring av bilagorna I och II till avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (EUT, L 314, 29.9.2020, s. 68).

2

---

BILAGA

Gemensamma driftsförfaranden i enlighet med artikel 3.6 i avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser

FÖRFARANDEN FÖR EN PROVISORISK LÖSNING

1.   Ordlista

Tabell 1-1

Förkortningar och definitioner

| Förkortning/Term | Definition |
| --- | --- |
| Certifikatutfärdare | Enhet som utfärdar digitala certifikat |
| Schweiz | Schweiziska edsförbundet |
| Utsläppshandelssystem | System för handel med utsläppsrätter |
| EU | Europeiska unionen |
| IMT | Incidenthanteringsgrupp |
| Informationstillgång | Information som är värdefull för ett företag eller en organisation |
| IT | Informationsteknik |
| ITIL | Information Technology Infrastructure Library (internationellt erkänd uppsättning bästa praxis och normer som stöder förvaltning av it-tjänster) |
| ITSM | Hantering av IT-tjänster |
| LTS | Tekniska standarder för sammankoppling |
| Register | Ett redovisningssystem för utsläppsrätter som utfärdats inom ramen för utsläppshandelssystemet för att hålla reda på innehavaren av utsläppsrätter på elektroniska konton. |
| RFC | Förändringsförfrågan |
| SIL | Förteckning över känsliga uppgifter |
| SR | Tjänsteförfrågan |
| Wiki | Webbplats som ger användarna möjlighet att utbyta information och kunskaper genom att lägga till eller anpassa innehåll direkt via en webbläsare. |

Förkortning/Term

Definition

Certifikatutfärdare

Enhet som utfärdar digitala certifikat

Schweiz

Schweiziska edsförbundet

Utsläppshandelssystem

System för handel med utsläppsrätter

EU

Europeiska unionen

IMT

Incidenthanteringsgrupp

Informationstillgång

Information som är värdefull för ett företag eller en organisation

IT

Informationsteknik

ITIL

Information Technology Infrastructure Library (internationellt erkänd uppsättning bästa praxis och normer som stöder förvaltning av it-tjänster)

ITSM

Hantering av IT-tjänster

LTS

Tekniska standarder för sammankoppling

Register

Ett redovisningssystem för utsläppsrätter som utfärdats inom ramen för utsläppshandelssystemet för att hålla reda på innehavaren av utsläppsrätter på elektroniska konton.

RFC

Förändringsförfrågan

SIL

Förteckning över känsliga uppgifter

SR

Tjänsteförfrågan

Wiki

Webbplats som ger användarna möjlighet att utbyta information och kunskaper genom att lägga till eller anpassa innehåll direkt via en webbläsare.

2.   Inledning

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser av den 23 november 2017 (avtalet) innehåller bestämmelser om ett ömsesidigt erkännande av utsläppsrätter som kan användas för fullgörande i Europeiska unionens utsläppshandelssystem eller i Schweiz utsläppshandelssystem. För att praktiskt genomföra sammankopplingen av unionens utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem ska en direkt koppling mellan unionens transaktionsförteckning (EUTL) i unionsregistret och den schweiziska kompletterande transaktionsförteckningen (SSTL) i det schweiziska registret upprättas, vilket kommer att möjliggöra överföring mellan registren av utsläppsrätter som har utfärdats i något av utsläppshandelssystemen (artikel 3.2 i avtalet). För att praktiskt genomföra sammankopplingen av EU:s utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem ska en provisorisk lösning vara införd i maj 2020, eller så snart som möjligt därefter. Parterna ska samarbeta för att så snart som möjligt ersätta den provisoriska lösningen med en permanent registerkoppling (bilaga II till avtalet).

Enligt artikel 3.6 i avtalet ska den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare fastställa gemensamma driftsförfaranden för tekniska angelägenheter eller angelägenheter som är nödvändiga för driften av kopplingen, och beakta prioriterade områden i nationell lagstiftning. De gemensamma driftsförfaranden som förvaltarna utarbetar ska träda i kraft när de antagits genom beslut av den gemensamma kommittén.

De gemensamma driftsförfaranden som anges i detta dokument ska antas av den gemensamma kommittén genom dess beslut nr 1/2020. I enlighet med detta beslut ska den gemensamma kommittén be den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare att fastställa ytterligare tekniska riktlinjer för att praktiskt genomföra sammankopplingen och säkerställa att dessa kontinuerligt anpassas till den tekniska utvecklingen och nya krav på kopplingens säkerhet och skydd samt till en ändamålsenlig och effektiv drift av kopplingen.

2.1   Tillämpningsområde

Detta dokument utgör en gemensam överenskommelse mellan parterna till avtalet avseende fastställandet av en förfarandemässig grund för kopplingen mellan registren i unionens utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem. I dokumentet anges de övergripande kraven på driftsförfaranden, men vissa ytterligare tekniska riktlinjer kommer att krävas för att praktiskt genomföra sammankopplingen.

För att den ska fungera korrekt krävs tekniska specifikationer för att praktiskt genomföra den. I enlighet med artikel 3.7 i avtalet ska de närmare detaljerna i dessa beskrivas i det dokument om tekniska standarder för sammankoppling som ska antas separat genom beslut av den gemensamma kommittén.

Syftet med de gemensamma driftsförfarandena är att säkerställa att IT-tjänster som rör driften av kopplingen mellan registren i unionens utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem tillhandahålls på ett ändamålsenligt och effektivt sätt, i synnerhet när det gäller tjänsteförfrågningar, lösning av tjänsteavbrott, åtgärdande av problem samt utförande av rutinmässiga driftsuppgifter i enlighet med internationella standarder för hantering av IT-tjänster.

För den överenskomna provisoriska lösningen krävs endast följande gemensamma driftsförfaranden, som ingår i detta dokument:

| — | Incidenthantering |
| --- | --- |

—

Incidenthantering

| — | Problemhantering |
| --- | --- |

—

Problemhantering

| — | Tillgodoseende av begäran |
| --- | --- |

—

Tillgodoseende av begäran

| — | Förändringshantering |
| --- | --- |

—

Förändringshantering

| — | Releasehantering |
| --- | --- |

—

Releasehantering

| — | Hantering av säkerhetsincidenter |
| --- | --- |

—

Hantering av säkerhetsincidenter

| — | Informationssäkerhetshantering |
| --- | --- |

—

Informationssäkerhetshantering

I samband med produktionssättningen av en permanent registerkoppling vid en senare tidpunkt måste de gemensamma driftsförfarandena vid behov anpassas och kompletteras.

2.2   Målgrupper

Målgrupperna för dessa gemensamma driftsförfaranden är supportgrupperna för unionsregistret och det schweiziska registret.

3.   Tillvägagångssätt och standarder

Följande principer gäller för samtliga gemensamma driftsförfaranden:

| — | EU och Schweiz har enats om att definiera de gemensamma driftsförfarandena baserat på ITIL (Information Technology Infrastructure Library, version 3). Metoderna i denna standard används för och anpassas till de särskilda behoven i samband med den provisoriska lösningen. |
| --- | --- |

—

EU och Schweiz har enats om att definiera de gemensamma driftsförfarandena baserat på ITIL (Information Technology Infrastructure Library, version 3). Metoderna i denna standard används för och anpassas till de särskilda behoven i samband med den provisoriska lösningen.

| — | Den kommunikation och samordning mellan de båda parterna som behövs för utförandet av de gemensamma driftsförfarandena sker via servicedeskarna för det schweiziska registret och unionsregistret. Uppgifter tilldelas alltid inom en av parterna. |
| --- | --- |

—

Den kommunikation och samordning mellan de båda parterna som behövs för utförandet av de gemensamma driftsförfarandena sker via servicedeskarna för det schweiziska registret och unionsregistret. Uppgifter tilldelas alltid inom en av parterna.

| — | Om det råder olika uppfattningar om hur en uppgift i de gemensamma driftsförfarandena ska utföras ska frågan analyseras och lösas av båda servicedeskarna. Om ingen överenskommelse kan nås ska frågan om en gemensam lösning hänskjutas till nästa eskaleringsnivå.







  Eskaleringsnivåer | EU | Schweiz |
| --- | --- | --- | --- |
| Nivå 1 | EU:s servicedesk | Schweiz servicedesk |
| Nivå 2 | EU:s driftsansvarige | Schweiz applikationsansvarige för registret |
| Nivå 3 | Den gemensamma kommittén (som kan delegera detta ansvar i enlighet med artikel 12.5 i avtalet) |
| Nivå 4 | Den gemensamma kommittén (om nivå 3 har delegerats) |

—

Om det råder olika uppfattningar om hur en uppgift i de gemensamma driftsförfarandena ska utföras ska frågan analyseras och lösas av båda servicedeskarna. Om ingen överenskommelse kan nås ska frågan om en gemensam lösning hänskjutas till nästa eskaleringsnivå.

Eskaleringsnivåer

EU

Schweiz

Nivå 1

EU:s servicedesk

Schweiz servicedesk

Nivå 2

EU:s driftsansvarige

Schweiz applikationsansvarige för registret

Nivå 3

Den gemensamma kommittén (som kan delegera detta ansvar i enlighet med artikel 12.5 i avtalet)

Nivå 4

Den gemensamma kommittén (om nivå 3 har delegerats)

;

| — | Varje part kan fastställa förfaranden för driften av sitt eget registersystem, med beaktande av de krav och gränssnitt som berörs av dessa gemensamma driftsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Varje part kan fastställa förfaranden för driften av sitt eget registersystem, med beaktande av de krav och gränssnitt som berörs av dessa gemensamma driftsförfaranden.

| — | Ett verktyg för hantering av IT-tjänster ska användas till stöd för de gemensamma driftsförfarandena, i synnerhet för incidenthantering, problemhantering och tillgodoseende av begäranden samt för kommunikation mellan de båda parterna. |
| --- | --- |

—

Ett verktyg för hantering av IT-tjänster ska användas till stöd för de gemensamma driftsförfarandena, i synnerhet för incidenthantering, problemhantering och tillgodoseende av begäranden samt för kommunikation mellan de båda parterna.

| — | Även utbyte av information via e-post är tillåten. |
| --- | --- |

—

Även utbyte av information via e-post är tillåten.

| — | Båda parterna ska säkerställa att informationssäkerhetskraven uppfylls i enlighet med hanteringsanvisningarna. |
| --- | --- |

—

Båda parterna ska säkerställa att informationssäkerhetskraven uppfylls i enlighet med hanteringsanvisningarna.

4.   Incidenthantering

Syftet med incidenthanteringsprocessen är att säkerställa att IT-tjänster återställs till en normal nivå för tjänsten så snabbt som möjligt efter en incident och med minimal påverkan på verksamheten.

Vid incidenthantering bör incidenter även registreras för rapporteringsändamål, och incidenthanteringen bör integreras med andra processer som underlag för kontinuerliga förbättringar.

På en övergripande nivå omfattar incidenthantering följande aktiviteter:

| — | Upptäckt och registrering av incidenter |
| --- | --- |

—

Upptäckt och registrering av incidenter

| — | Klassificering och inledande support |
| --- | --- |

—

Klassificering och inledande support

| — | Utredning och diagnostisering |
| --- | --- |

—

Utredning och diagnostisering

| — | Åtgärd och återställning |
| --- | --- |

—

Åtgärd och återställning

| — | Stängning av incidenter |
| --- | --- |

—

Stängning av incidenter

Under incidentens hela livscykel ansvarar incidenthanteringsprocessen för att kontinuerligt hantera ägarskap, övervakning, uppföljning och kommunikation.

4.1   Upptäckt och registrering av incidenter

En incident kan upptäckas av en supportgrupp, med hjälp av verktyg för automatiserad övervakning eller av teknisk personal i samband med rutinmässig övervakning.

När en incident upptäcks ska den registreras och tilldelas en unik identifikationskod så att den kan följas upp och övervakas på lämpligt sätt. Den unika identifieringskoden för en incident är den identifieringskod som den tilldelats i det gemensamma ärendesystem som används av partens servicedesk (antingen EU:s eller Schweiz) och där incidenten har registrerats, och identifieringskoden ska användas i all kommunikation om incidenten.

För alla incidenter bör kontaktpunkten vara den parts servicedesk som har registrerat incidenten.

4.2   Klassificering och inledande support

Syftet med att klassificera incidenter är att förstå och fastställa vilket system och/eller vilka tjänster som påverkas av en incident och i vilken omfattning. För att klassificeringen ska vara ändamålsenlig bör den redan från början dirigera incidenten till rätt resurs så att den snabbt kan åtgärdas.

I klassificeringsfasen bör incidenten kategoriseras och prioriteras i enlighet med vilken påverkan den har och hur snabbt den måste lösas så att den kan behandlas inom den tidsram som gäller för prioriteringsnivån.

Om incidenten potentiellt kan påverka känsliga uppgifters sekretess och integritet och/eller påverkar systemets tillgänglighet ska incidenten betecknas som en säkerhetsincident och hanteras enligt den process som fastställs i avsnittet ”Hantering av säkerhetsincidenter” i detta dokument.

Om möjligt ska den servicedesk som registrerade ärendet genomföra den inledande diagnostiseringen. För att göra detta kontrollerar servicedesken om incidenten härrör från ett känt fel. I så fall är åtgärden för att lösa eller kringgå problemet redan känd och dokumenterad.

Om servicedesken lyckas lösa incidenten stänger den incidenten i detta skede, eftersom huvudsyftet med incidenthanteringen har uppnåtts (dvs. att snabbt återställa tjänsten för slutanvändaren). Om servicedesken inte lyckas lösa incidenten eskalerar servicedesken incidenten till lämplig lösningsgrupp för vidare utredning och diagnostisering.

4.3   Utredning och diagnostisering

Utredning och diagnostisering av incidenter görs om en incident inte kan lösas av servicedesken under den inledande diagnostiseringen och därför har eskalerats på lämpligt sätt. Eskalering av incidenter ingår som en integrerad del i utrednings- och diagnostiseringsprocessen.

En vanlig metod i utrednings- och diagnostiseringsfasen är att försöka återskapa incidenten under kontrollerade förhållanden. Vid utredning och diagnostisering av incidenter är det viktigt att man förstår vilken följd av händelser som ledde fram till incidenten.

Eskalering innebär en insikt om att incidenten inte kan lösas på den aktuella supportnivån utan måste skickas vidare till en supportgrupp på högre nivå eller till den andra parten. Eskaleringen kan följa två vägar: horisontell (funktionell) eskalering eller vertikal (hierarkisk) eskalering.

Den servicedesk som registrerade och initierade incidentärendet ansvarar för att incidenten eskaleras till lämplig resurs och för att följa upp den övergripande statusen för incidenten och vem den tilldelats.

Den av parterna som tilldelats incidenten ansvarar för att se till att de åtgärder som begärs utförs inom lämplig tid och för att återkoppla till sin egen servicedesk.

4.4   Åtgärd och återställning

Åtgärder och återställning i samband med incidenter utförs när man har en full förståelse av incidenten. Att hitta en åtgärd för en incident innebär att man har identifierat ett sätt att korrigera felet. Tillämpningen av åtgärden sker i återställningsfasen.

När lämpliga resurser har åtgärdat felet i tjänsten skickas incidenten tillbaka till den servicedesk som registrerade den, och den servicedesken kontrollerar med den som rapporterade incidenten att felet är löst och att incidenten kan stängas. Kunskaperna från hanteringen av incidenten ska dokumenteras för framtida bruk.

Återställningen kan göras av IT-supportpersonal eller genom att ge slutanvändaren instruktioner som han eller hon kan följa.

4.5   Stängning av incidenter

Stängning av incidenter är det sista steget i incidenthanteringsprocessen och görs kort efter det att incidenten har åtgärdats.

Checklistan med åtgärder som behöver göras i stängningsfasen för en incident omfattar i synnerhet följande:

| — | Kontrollera att den ursprungliga kategoriseringen av incidenten var korrekt. |
| --- | --- |

—

Kontrollera att den ursprungliga kategoriseringen av incidenten var korrekt.

| — | På lämpligt sätt samla in all information om omständigheterna kring incidenten. |
| --- | --- |

—

På lämpligt sätt samla in all information om omständigheterna kring incidenten.

| — | På lämpligt sätt dokumentera incidenten och uppdatera kunskapsdatabasen. |
| --- | --- |

—

På lämpligt sätt dokumentera incidenten och uppdatera kunskapsdatabasen.

| — | På lämpligt sätt informera alla intressenter som direkt eller indirekt påverkades av incidenten. |
| --- | --- |

—

På lämpligt sätt informera alla intressenter som direkt eller indirekt påverkades av incidenten.

En incident stängs formellt när servicedesken har genomfört stängningsfasen för incidenten och informerat den andra parten.

När en incident har stängts kan den inte öppnas på nytt. Om en incident uppstår på nytt inom kort tid öppnas inte den ursprungliga incidenten på nytt utan en ny incident registreras.

Om en incident följs upp av både EU:s och Schweiz servicedeskar ansvarar den servicedesk som registrerade ärendet för att slutgiltigt stänga incidenten.

5.   Problemhantering

Detta förfarande bör följas om ett problem har identifierats, vilket utgör startpunkten för problemhanteringsprocessen. Problemhantering fokuserar på att förbättra kvaliteten och minska volymen av incidenter. Ett problem kan vara orsaken till en eller flera incidenter. När en incident rapporteras är målet för incidenthanteringen att så snabbt som möjligt återställa tjänsten, eventuellt genom tillfälliga lösningar. Syftet med att registrera ett problem är att utreda grundorsaken till felet för att fastställa en förändring som kan genomföras för att hindra att problemet och de incidenter som kan kopplas till det uppstår på nytt.

5.1   Identifiering och registrering av problem

Kontaktpunkt för problemrelaterade frågor är antingen EU:s eller Schweiz servicedesk, beroende på vilken av parterna som registrerade ärendet.

Den unika identifieringskoden för ett problem är den identifieringskod som det tilldelades inom ramen för hanteringen av IT-tjänster. Den måste användas i all kommunikation som rör det aktuella problemet.

Ett problem kan initieras genom en incident eller öppnas på eget initiativ för att lösa fel som i något skede upptäckts i systemet.

5.2   Prioritering av problem

För att underlätta uppföljningen kan problem, på samma sätt som incidenter, kategoriseras enligt hur allvarliga och prioriterade de är, med hänsyn till vilken påverkan de incidenter som kan knytas till problemet har och hur ofta de uppstår.

5.3   Utredning och diagnostisering av problem

Varje part kan initiera ett problem, och det är den initierande partens servicedesk som ansvarar för att registrera problemet, skicka det vidare till lämplig resurs och följa upp den övergripande statusen för det problemet.

Den lösningsgrupp som problemet har eskalerats till ansvarar för att hantera problemet inom lämplig tid och kommunicera med servicedesken.

På begäran ansvarar båda parterna för att de åtgärder som fastställts utförs och för att återkoppla till den egna partens servicedesk.

5.4   Åtgärd

Den lösningsgrupp som tilldelats problemet ansvarar för att åtgärda det och lämna relevant information till den egna partens servicedesk.

Kunskaperna från hanteringen av problemet ska dokumenteras för framtida bruk.

5.5   Stängning av problem

Ett problem stängs formellt när problemet har lösts genom att en förändring har genomförts. Stängningsfasen för ett problem genomförs av den servicedesk som registrerade problemet och informerade den andra partens servicedesk.

6.   Tillgodoseende av begäran

Processen för tillgodoseende av begäran är hanteringen av en tjänsteförfrågan avseende en ny eller befintlig tjänst under hela dess livscykel, från registrering och godkännande av tjänsteförfrågan till stängningen av den. Tjänsteförfrågningar är vanligtvis förfrågningar om mindre, fördefinierade, återkommande, förhandsgodkända tjänster och förfaranden.

De viktigaste steg som ska följas anges nedan:

6.1   Initiering av tjänsteförfrågningar

Uppgifterna om en tjänsteförfrågan skickas till EU:s eller Schweiz servicedesk via e-post eller telefon, eller via verktyget för hantering av IT-tjänster eller någon annan överenskommen kommunikationskanal.

6.2   Registrering och analys av tjänsteförfrågningar

För alla tjänsteförfrågningar bör kontaktpunkten vara EU:s eller Schweiz servicedesk, beroende på vilken av parterna som initierade tjänsteförfrågan. Denna servicedesk ansvarar för att registrera och analysera tjänsteförfrågan med erforderlig noggrannhet.

6.3   Godkännande av tjänsteförfrågningar

Servicedesken hos den av parterna som initierade tjänsteförfrågan kontrollerar om godkännande från den andra parten krävs och vänder sig i så fall till den för att erhålla godkännande. Om tjänsteförfrågan inte godkänns uppdaterar servicedesken ärendet och stänger det.

6.4   Tillgodoseende av begäran

I detta steg ombesörjs en ändamålsenlig och effektiv hantering av tjänsteförfrågningar. Åtskillnad måste göras mellan följande fall:

| — | Tillgodoseende av en tjänsteförfrågan som bara påverkar en av parterna. I så fall utfärdar den parten arbetsorder och samordnar utförandet. |
| --- | --- |

—

Tillgodoseende av en tjänsteförfrågan som bara påverkar en av parterna. I så fall utfärdar den parten arbetsorder och samordnar utförandet.

| — | Genomförandet av tjänsteförfrågan påverkar både EU och Schweiz. I så fall utfärdar servicedeskarna arbetsorder inom sina respektive ansvarsområden. Processen för att tillgodose tjänsteförfrågan samordnas av båda servicedeskarna. Det övergripande ansvaret ligger hos den servicedesk som mottog och initierade tjänsteförfrågan. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av tjänsteförfrågan påverkar både EU och Schweiz. I så fall utfärdar servicedeskarna arbetsorder inom sina respektive ansvarsområden. Processen för att tillgodose tjänsteförfrågan samordnas av båda servicedeskarna. Det övergripande ansvaret ligger hos den servicedesk som mottog och initierade tjänsteförfrågan.

När tjänsteförfrågan har tillgodosetts måste den tilldelas statusen åtgärdad.

6.5   Eskalering av tjänsteförfrågningar

Servicedesken kan vid behov eskalera ej åtgärdade tjänsteförfrågningar till lämplig resurs (tredje part).

Eskalering görs till respektive tredje part, dvs. EU:s servicedesk måste vända sig till Schweiz servicedesk för eskalering till Schweiz tredje part och omvänt.

Den tredje part som tjänsteförfrågan eskalerats till ansvarar för att hantera den inom lämplig tid och kommunicera med den servicedesk som eskalerade tjänsteförfrågan.

Den servicedesk som registrerade tjänsteförfrågan ansvarar för att följa upp den övergripande statusen för den och vem den tilldelats.

6.6   Granskning av tillgodoseende av begäran

Den ansvariga servicedesken gör en slutlig kvalitetskontroll av de uppgifter som registrerats i tjänsteförfrågan innan den stängs. Syftet är att kontrollera att tjänsteförfrågan verkligen har behandlats och att alla uppgifter som krävs för att beskriva livscykeln för den anges i tillräcklig detalj. Kunskaperna från hanteringen av tjänsteförfrågan ska också dokumenteras för framtida bruk.

6.7   Stängning av förfrågningar

Om de parter som tilldelats tjänsteförfrågan är överens om att den har tillgodosetts och den som gjorde förfrågan betraktar ärendet som åtgärdat, ska tjänsteförfrågan tilldelas nästa status, ”Stängd”.

En tjänsteförfrågan stängs formellt när den servicedesk som registrerade den har genomfört stängningsfasen för tjänsteförfrågan och informerat den andra partens servicedesk.

7.   Förändringshantering

Syftet med förändringshantering är att tillse att standardiserade metoder och förfaranden används för en effektiv och snabb hantering av alla förändringar för att kontrollera IT-infrastrukturen, så att antalet relaterade incidenter och deras påverkan på tjänsten minimeras. Förändringar av IT-infrastrukturen kan genomföras reaktivt för att lösa problem eller tillgodose externa krav, t.ex. förändrad lagstiftning, eller proaktivt för att förbättra effektivitet och ändamålsenlighet eller för att möjliggöra eller ta hänsyn till verksamhetsinitiativ.

Förändringshanteringsprocessen omfattar olika steg för att samla in alla detaljer om en förändringsbegäran för framtida spårning. Genom processerna säkerställs att förändringen valideras och testas innan den produktionssätts. Ansvaret för en framgångsrik produktionssättning ligger i releasehanteringsprocessen.

7.1   Förändringsförfrågningar

En förändringsförfrågan skickas till förändringshanteringsgruppen för validering och godkännande. För alla förändringsförfrågningar bör kontaktpunkten vara EU:s eller Schweiz servicedesk, beroende på vilken av parterna som initierade förfrågan. Denna servicedesk ansvarar för att registrera och analysera förfrågan med lämplig omsorg.

En förändringsförfrågan kan ha sitt ursprung i

| — | en incident som ger upphov till en förändring, |
| --- | --- |

—

en incident som ger upphov till en förändring,

| — | ett befintligt problem som leder till en förändring, |
| --- | --- |

—

ett befintligt problem som leder till en förändring,

| — | en begäran om en ny förändring från en slutanvändare, |
| --- | --- |

—

en begäran om en ny förändring från en slutanvändare,

| — | en förändring till följd av pågående underhåll, |
| --- | --- |

—

en förändring till följd av pågående underhåll,

| — | ändrad lagstiftning. |
| --- | --- |

—

ändrad lagstiftning.

7.2   Utvärdering och planering av förändringar

I denna fas hanteras bedömningen och planeringen av förändringar. Här ingår prioriterings- och planeringsaktiviteter för att minimera risker och påverkan.

Om genomförandet av en förändringsförfrågan påverkar både EU och Schweiz kontrollerar den part som registrerade förändringsförfrågan utvärderingen och planeringen av förändringen med den andra parten.

7.3   Godkännande av förändringar

Alla registrerade förändringsförfrågningar måste godkännas på relevant eskaleringsnivå.

7.4   Implementering av förändringar

Implementering av förändringar hanteras inom releasehanteringsprocessen. Båda parternas releasehanteringsgrupper följer sina egna processer som omfattar planering och testning. När implementeringen slutförts granskas förändringen. För att säkerställa att allt går planenligt ses förändringshanteringsprocessen över kontinuerligt och uppdateras vid behov.

8.   Releasehantering

En release är en eller flera förändringar inom en IT-tjänst som ingår i en releaseplan och måste godkännas, förberedas, byggas, testas och produktionssättas tillsammans. En release kan innehålla en felrättning, en förändring av hårdvara eller andra komponenter, programändringar, uppgradering av programversioner och ändringar av dokumentation och/eller processer. Innehållet i varje release hanteras, testas och produktionssätts som en enhet.

Syftet med releasehantering är att planera, bygga, testa, validera och leverera förmågan att tillhandahålla den tjänst som tagits fram för att uppfylla intressentens krav och uppfylla de avsedda målen. Kriterierna för godkännande av alla förändringar av tjänsten fastställs och dokumenteras under designkoordineringen och lämnas till releasehanteringsgrupperna.

En release består oftast av ett antal problemrättningar och förbättringar av tjänsten. Den innehåller den nya eller ändrade programvara som krävs och ny eller ändrad hårdvara som behövs för att implementera de godkända förändringarna.

8.1   Planering av releaser

Det första steget i processen är att gruppera godkända förändringar i releasepaket och att fastställa omfattningen och innehållet i releaserna. Baserat på denna information utarbetas inom ramen för delprocessen releaseplanering ett tidsschema för att bygga, testa och produktionssätta releasen.

I releaseplaneringen bör följande information ingå:

| — | Releasens omfattning och innehåll. |
| --- | --- |

—

Releasens omfattning och innehåll.

| — | Riskbedömning av releasen och releasens riskprofil. |
| --- | --- |

—

Riskbedömning av releasen och releasens riskprofil.

| — | Kunder/användare som påverkas av releasen. |
| --- | --- |

—

Kunder/användare som påverkas av releasen.

| — | Vilken grupp som ansvarar för releasen. |
| --- | --- |

—

Vilken grupp som ansvarar för releasen.

| — | Strategi för leverans och produktionssättning. |
| --- | --- |

—

Strategi för leverans och produktionssättning.

| — | Resurser som krävs för releasen och produktionssättning av den. |
| --- | --- |

—

Resurser som krävs för releasen och produktionssättning av den.

Båda parterna ska informera varandra om sin releaseplanering och sina underhållsperioder. Om en release påverkar både EU och Schweiz ska parterna samordna sin planering och fastställa en gemensam underhållsperiod.

8.2   Byggande och testning av releasepaket

I bygg- och testningsstegen i releasehanteringsprocessen fastställs tillvägagångssättet för att genomföra releasen eller releasepaketet och för att upprätthålla en kontrollerad miljö före förändringen av produktionsmiljön, samt för testning av alla förändringar i alla miljöer där de driftsätts.

Om en release påverkar både EU och Schweiz ska parterna samordna sin leveransplanering och testning. Detta omfattar följande aspekter:

| — | Hur och när releaseenheter och tjänstekomponenter levereras. |
| --- | --- |

—

Hur och när releaseenheter och tjänstekomponenter levereras.

| — | De typiska ledtiderna och vad som händer vid förseningar. |
| --- | --- |

—

De typiska ledtiderna och vad som händer vid förseningar.

| — | Hur arbetets fortskridande ska följas upp och bekräftas. |
| --- | --- |

—

Hur arbetets fortskridande ska följas upp och bekräftas.

| — | Mätmetoder för att övervaka och fastställa i vilken utsträckning produktionssättningen av releasen har varit framgångsrik. |
| --- | --- |

—

Mätmetoder för att övervaka och fastställa i vilken utsträckning produktionssättningen av releasen har varit framgångsrik.

| — | Gemensamma testfall för relevanta funktioner och förändringar. |
| --- | --- |

—

Gemensamma testfall för relevanta funktioner och förändringar.

Vid slutet av denna delprocess är alla releasekomponenter klara för driftsättning i produktionsmiljön.

8.3   Förberedelse av produktionssättningar

Genom denna delprocess säkerställs att korrekta kommunikationsplaner tagits fram och att meddelanden är klara att skickas till alla intressenter och slutanvändare som påverkas, samt att releasen har integrerats med förändringshanteringsprocessen så att alla förändringar genomförs på ett kontrollerat sätt och har godkänts i de forum som krävs.

Om en release påverkar både EU och Schweiz ska parterna samordna följande:

| — | Uppgifterna i förändringsförfrågan för schemaläggning och förberedelse av driftsättning i produktionsmiljön. |
| --- | --- |

—

Uppgifterna i förändringsförfrågan för schemaläggning och förberedelse av driftsättning i produktionsmiljön.

| — | Utarbetandet av en övergripande implementeringsplan. |
| --- | --- |

—

Utarbetandet av en övergripande implementeringsplan.

| — | En strategi för återställning så att en återgång till tillståndet före produktionssättningen kan göras om produktionssättningen misslyckas. |
| --- | --- |

—

En strategi för återställning så att en återgång till tillståndet före produktionssättningen kan göras om produktionssättningen misslyckas.

| — | Meddelanden till alla nödvändiga parter. |
| --- | --- |

—

Meddelanden till alla nödvändiga parter.

| — | Begäran om godkännande att genomföra releasen från relevant eskaleringsnivå. |
| --- | --- |

—

Begäran om godkännande att genomföra releasen från relevant eskaleringsnivå.

8.4   Återställning av tillståndet före releasen

Om produktionssättningen misslyckas eller testning visar att produktionssättningen inte var framgångsrik eller inte uppfyller de överenskomna kriterierna för godkännande/kvalitetskriterierna måste båda parternas releasehanteringsgrupper återställa produktionsmiljön till tillståndet före produktionssättningen. Alla nödvändiga intressenter måste informeras, inbegripet de slutanvändare som påverkas eller utgjorde målgruppen för releasen. I avvaktan på godkännande kan processen återstartas vid något av de tidigare stegen.

8.5   Granskning och stängning av releasen

Vid granskningen av produktionssättningen bör följande aktiviteter ingå:

| — | Samla in synpunkter från kunden och användarna om deras tillfredsställelse med produktionssättningen och leveransen av tjänsten (samla in synpunkter och använda som underlag för kontinuerlig förbättring). |
| --- | --- |

—

Samla in synpunkter från kunden och användarna om deras tillfredsställelse med produktionssättningen och leveransen av tjänsten (samla in synpunkter och använda som underlag för kontinuerlig förbättring).

| — | Granska eventuella kvalitetskriterier som inte uppfylldes. |
| --- | --- |

—

Granska eventuella kvalitetskriterier som inte uppfylldes.

| — | Kontrollera att alla åtgärder, nödvändiga rättningar och förändringar är kompletta. |
| --- | --- |

—

Kontrollera att alla åtgärder, nödvändiga rättningar och förändringar är kompletta.

| — | Säkerställa att inga problem i fråga om funktionalitet, resurser, kapacitet eller prestanda förekommer efter produktionssättningen. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att inga problem i fråga om funktionalitet, resurser, kapacitet eller prestanda förekommer efter produktionssättningen.

| — | Kontrollera att eventuella problem, kända fel eller tillfälliga lösningar har dokumenterats och godtas av kunden, slutanvändare, driftsupport och andra berörda parter. |
| --- | --- |

—

Kontrollera att eventuella problem, kända fel eller tillfälliga lösningar har dokumenterats och godtas av kunden, slutanvändare, driftsupport och andra berörda parter.

| — | Övervaka incidenter och problem som orsakas av produktionssättningen (tillhandahålla tidig support till driftspersonal om releasen har medfört ökad arbetsbelastning). |
| --- | --- |

—

Övervaka incidenter och problem som orsakas av produktionssättningen (tillhandahålla tidig support till driftspersonal om releasen har medfört ökad arbetsbelastning).

| — | Uppdatera supportdokumentationen. |
| --- | --- |

—

Uppdatera supportdokumentationen.

| — | Formellt överlämna den produktionssatta releasen till tjänstedriften. |
| --- | --- |

—

Formellt överlämna den produktionssatta releasen till tjänstedriften.

| — | Dokumentera de erfarenheter som gjorts. |
| --- | --- |

—

Dokumentera de erfarenheter som gjorts.

| — | Ta emot den sammanfattande rapporten om releasen från implementeringsgrupperna. |
| --- | --- |

—

Ta emot den sammanfattande rapporten om releasen från implementeringsgrupperna.

| — | Formellt stänga releasen efter verifiering mot uppgifterna i förändringsförfrågan. |
| --- | --- |

—

Formellt stänga releasen efter verifiering mot uppgifterna i förändringsförfrågan.

9.   Hantering av säkerhetsincidenter

Hantering av säkerhetsincidenter är en process med syftet att möjliggöra kommunikation av incidentinformation till potentiellt berörda intressenter, incidentbedömning och incidentprioritering samt incidentåtgärder i fråga om alla faktiska, misstänkta eller potentiella överträdelser som påverkar känsliga informationstillgångars sekretess, tillgänglighet eller integritet.

9.1   Kategorisering av informationssäkerhetsincidenter

Alla incidenter som påverkar kopplingen mellan unionsregistret och det schweiziska registret ska analyseras för att fastställa eventuell påverkan på sekretessen, integriteten eller tillgängligheten för uppgifter i förteckningen över känsliga uppgifter.

Om en sådan påverkan kan fastställas ska incidenten betecknas som en informationssäkerhetsincident, omedelbart registreras i verktyget för hantering av IT-tjänster och behandlas som en informationssäkerhetsincident.

9.2   Hantering av informationssäkerhetsincidenter

Ansvaret för säkerhetsincidenter ligger hos eskaleringsnivå 3 och lösningen av incidenterna ska hanteras av en särskild incidenthanteringsgrupp.

Incidenthanteringsgruppen ansvarar för att

| — | göra en inledande analys och kategorisera och bedöma incidentens allvarlighetsgrad, |
| --- | --- |

—

göra en inledande analys och kategorisera och bedöma incidentens allvarlighetsgrad,

| — | samordna insatserna från alla intressenter, inbegripet en fullständig dokumentation av incidentanalysen, de beslut som fattats för att åtgärda incidenten och eventuella svagheter som har identifierats, |
| --- | --- |

—

samordna insatserna från alla intressenter, inbegripet en fullständig dokumentation av incidentanalysen, de beslut som fattats för att åtgärda incidenten och eventuella svagheter som har identifierats,

| — | beroende på hur allvarlig säkerhetsincidenten är, snabbt eskalera incidenten till lämplig nivå för information och/eller beslut. |
| --- | --- |

—

beroende på hur allvarlig säkerhetsincidenten är, snabbt eskalera incidenten till lämplig nivå för information och/eller beslut.

I processen för informationssäkerhetshantering klassificeras all information om incidenter enligt den högsta känslighetsnivån hos de uppgifter som berörs, dock aldrig lägre än ETS KÄNSLIG.

Under en pågående utredning och/eller i samband med svagheter och tills dessa har avhjälpts klassificeras informationen som ETS KRITISK.

9.3   Identifiering av säkerhetsincidenter

Beroende på typen av säkerhetshändelse fastställer den informationssäkerhetsansvarige vilka organisationer som bör involveras och ingå i incidenthanteringsgruppen.

9.4   Analys av säkerhetsincidenter

Incidenthanteringsgruppen samverkar med alla involverade organisationer och relevanta medlemmar i deras grupper för att bedöma incidenten. Vid analysen fastställs i vilken utsträckning sekretessen, integriteten eller tillgängligheten för en tillgång har förlorats, och följderna för alla berörda organisationer bedöms. Därefter fastställs vilka inledande åtgärder och uppföljningsåtgärder som ska vidtas för att åtgärda incidenten och hantera dess påverkan, inbegripet vilka resurser som krävs för åtgärderna.

9.5   Allvarlighetsbedömning, eskalering och rapportering för säkerhetsincidenter

Incidenthanteringsgruppen ska bedöma alla nya säkerhetsincidenter efter att de betecknats som sådana och omedelbart inleda de åtgärder som krävs i enlighet med incidentens allvarlighetsgrad.

9.6   Rapportering av säkerhetsåtgärder

I åtgärdsrapporten för informationssäkerhetsincidenten anger incidenthanteringsgruppen vidtagna åtgärder för incidentbegränsning och resultatet av återställningsåtgärderna. Rapporten lämnas till eskaleringsnivå 3 via säker e-post eller annan ömsesidigt godtagbar metod för säker kommunikation.

Den ansvariga parten granskar begränsningsåtgärderna och resultatet av återställningsåtgärderna, och

| — | återstartar registerkopplingen, om den tidigare stängts av, |
| --- | --- |

—

återstartar registerkopplingen, om den tidigare stängts av,

| — | kommunicerar incidentinformationen till registergrupperna, |
| --- | --- |

—

kommunicerar incidentinformationen till registergrupperna,

| — | stänger incidenten. |
| --- | --- |

—

stänger incidenten.

Incidenthanteringsgruppen bör, på ett säkert sätt, ange relevanta uppgifter i åtgärdsrapporten för informationssäkerhetsincidenten för att säkerställa en enhetlig dokumentation och kommunikation och möjliggöra snabba och lämpliga åtgärder för att begränsa incidenten. När rapporten har färdigställts lämnar incidenthanteringsgruppen slutversionen av åtgärdsrapporten för informationssäkerhetsincidenten inom lämplig tid.

9.7   Övervakning, kapacitetsuppbyggnad och kontinuerlig förbättring

Incidenthanteringsgruppen lämnar rapporter om alla säkerhetsincidenter till eskaleringsnivå 3. Denna eskaleringsnivå använder rapporterna för att fastställa

| — | svagheter i säkerhetskontroller eller drift som behöver avhjälpas, |
| --- | --- |

—

svagheter i säkerhetskontroller eller drift som behöver avhjälpas,

| — | eventuella behov att förbättra förfarandet för att effektivisera hanteringen av incidenter, |
| --- | --- |

—

eventuella behov att förbättra förfarandet för att effektivisera hanteringen av incidenter,

| — | möjligheter till utbildning och kapacitetsuppbyggnad för att ytterligare förstärka registersystemens motståndskraft mot informationssäkerhetshot, minska risken för framtida incidenter och minimera incidenternas påverkan. |
| --- | --- |

—

möjligheter till utbildning och kapacitetsuppbyggnad för att ytterligare förstärka registersystemens motståndskraft mot informationssäkerhetshot, minska risken för framtida incidenter och minimera incidenternas påverkan.

10.   Informationssäkerhetshantering

Informationssäkerhetshanteringens syfte är att säkerställa sekretessen, integriteten och tillgängligheten för en organisations säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, data och IT-tjänster. Utöver tekniska komponenter såsom utformning och testning (se de tekniska standarderna för sammankoppling) krävs följande gemensamma driftsförfaranden för att uppfylla säkerhetskraven för den provisoriska lösningen:

10.1   Identifiering av känsliga uppgifter

En uppgifts känslighet bedöms genom att fastställa i vilken omfattning en säkerhetsöverträdelse som rör uppgiften kan påverka verksamheten (t.ex. i form av ekonomiska förluster, försämrad uppfattning om verksamheten, lagöverträdelser osv.).

Känsliga informationstillgångar ska identifieras på grundval av deras påverkan på sammankopplingen.

Känslighetsnivån för dessa uppgifter ska bedömas enligt en känslighetsskala som kan tillämpas på sammankopplingen och som beskrivs i avsnittet ”Hantering av informationssäkerhetsincidenter” i detta dokument.

10.2   Känslighetsnivåer för informationstillgångar

Informationstillgångar som identifierats som känsliga ska klassificeras med hjälp av följande regler:

| — | Tillgångar som omfattar minst en uppgift för vilken känslighetsnivån i fråga om sekretess, integritet eller tillgänglighet har angetts som HÖG ska klassificeras som ETS KRITISK. |
| --- | --- |

—

Tillgångar som omfattar minst en uppgift för vilken känslighetsnivån i fråga om sekretess, integritet eller tillgänglighet har angetts som HÖG ska klassificeras som ETS KRITISK.

| — | Tillgångar som omfattar minst en uppgift för vilken känslighetsnivån i fråga om sekretess, integritet eller tillgänglighet har angetts som MEDELHÖG ska klassificeras som ETS KÄNSLIG. |
| --- | --- |

—

Tillgångar som omfattar minst en uppgift för vilken känslighetsnivån i fråga om sekretess, integritet eller tillgänglighet har angetts som MEDELHÖG ska klassificeras som ETS KÄNSLIG.

| — | Tillgångar som endast omfattar uppgifter för vilka känslighetsnivån i fråga om sekretess, integritet eller tillgänglighet har angetts som LÅG ska klassificeras som ETS BEGRÄNSAD. |
| --- | --- |

—

Tillgångar som endast omfattar uppgifter för vilka känslighetsnivån i fråga om sekretess, integritet eller tillgänglighet har angetts som LÅG ska klassificeras som ETS BEGRÄNSAD.

10.3   Tilldelning av ägarskap för informationstillgångar

Alla informationstillgångar ska tilldelas en ägare. Informationstillgångar i utsläppshandelssystemet som ingår i eller används för kopplingen mellan EUTL och SSTL bör föras upp på en gemensam förteckning över informationstillgångar som underhålls av båda parterna. Informationstillgångar i utsläppshandelssystemet som ligger utanför kopplingen mellan EUTL och SSTL bör föras upp på en förteckning över informationstillgångar som underhålls av respektive part.

Ägarskapet för varje informationstillgång som ingår i eller används för kopplingen mellan EUTL och SSTL ska överenskommas av parterna. Ägaren till en informationstillgång ansvarar för att bedöma dess känslighet.

Ägaren bör ha en tjänstegrad som är lämplig med hänsyn till värdet på den eller de tilldelade tillgångarna. Ägarens ansvar för tillgången eller tillgångarna och hans eller hennes skyldighet att upprätthålla den nödvändiga sekretess-, integritets- och tillgänglighetsnivån bör godkännas och formaliseras.

10.4   Registrering av känsliga uppgifter

Alla känsliga uppgifter ska registreras i förteckningen över känsliga uppgifter.

Om en aggregering av känsliga uppgifter skulle kunna leda till en större påverkan än påverkan av en enda uppgift, ska detta beaktas och registreras i förteckningen över känsliga uppgifter (t.ex. en uppsättning uppgifter i systemets databas).

Förteckningen över känsliga uppgifter är inte statisk. Hot, sårbarheter, sannolikheten för eller konsekvenserna av säkerhetsincidenter som rör tillgångarna kan förändras utan förvarning, och nya tillgångar kan tillkomma i samband med driften av registersystemen.

En översyn av förteckningen över känsliga uppgifter ska därför göras regelbundet, och nya uppgifter som identifieras som känsliga ska omedelbart föras upp på förteckningen.

Förteckningen över känsliga uppgifter ska innehålla minst följande information om varje post:

| — | Beskrivning av uppgiften |
| --- | --- |

—

Beskrivning av uppgiften

| — | Uppgiftsägare |
| --- | --- |

—

Uppgiftsägare

| — | Känslighetsnivå |
| --- | --- |

—

Känslighetsnivå

| — | Information om huruvida uppgiften omfattar personuppgifter |
| --- | --- |

—

Information om huruvida uppgiften omfattar personuppgifter

| — | Ytterligare information om så krävs. |
| --- | --- |

—

Ytterligare information om så krävs.

10.5   Hantering av känsliga uppgifter

När känsliga uppgifter behandlas utanför kopplingen mellan unionsregistret och det schweiziska registret ska de hanteras i enlighet med hanteringsanvisningarna.

Känsliga uppgifter som behandlas genom kopplingen mellan unionsregistret och det schweiziska registret ska hanteras i enlighet med parternas säkerhetskrav.

10.6   Behörighetshantering

Syftet med behörighetshantering är att ge auktoriserade användare rätt att använda en tjänst och samtidigt förhindra tillgången för icke auktoriserade användare. Behörighetshantering kallas ibland även ”rättighetshantering” eller ”identitetshantering”.

När det gäller den provisoriska lösningen och driften av denna behöver båda parterna behörighet till följande komponenter:

| — | Wiki: en samarbetsmiljö för utbyte av gemensam information, exempelvis releaseplanering. |
| --- | --- |

—

Wiki: en samarbetsmiljö för utbyte av gemensam information, exempelvis releaseplanering.

| — | Verktyg för hantering av IT-tjänster, för incident- och problemhantering (se avsnitt 3 ”Tillvägagångssätt och standarder”). |
| --- | --- |

—

Verktyg för hantering av IT-tjänster, för incident- och problemhantering (se avsnitt 3 ”Tillvägagångssätt och standarder”).

| — | System för meddelandeutbyte: varje part ska tillhandahålla ett säkert överföringssystem för utbyte av meddelanden för överföring av de meddelanden som innehåller transaktionsuppgifter. |
| --- | --- |

—

System för meddelandeutbyte: varje part ska tillhandahålla ett säkert överföringssystem för utbyte av meddelanden för överföring av de meddelanden som innehåller transaktionsuppgifter.

Den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare säkerställer att behörigheterna hålls aktuella och fungerar som respektive parts kontaktpunkt för aktiviteter som rör behörighetshantering. Behörighetsförfrågningar hanteras i enlighet med förfarandena för tillgodoseende av begäran.

10.7   Hantering av certifikat/nycklar

Varje part ansvarar för sin egen hantering av certifikat/nycklar (skapande, registrering, lagring, installation, användning, förnyelse, återkallande, säkerhetskopiering och återställning av certifikat/nycklar). Som anges i de tekniska standarderna för sammankoppling ska bara digitala certifikat som utfärdats av en certifikatutfärdare som är betrodd av båda parterna användas. Hanteringen och lagringen av certifikat/nycklar måste följa bestämmelserna i hanteringsanvisningarna.

Återkallande och/eller förnyelse av certifikat och nycklar ska samordnas av båda parterna. Detta görs i enlighet med förfarandena för tillgodoseende av begäran.

Den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare utbyter certifikat/nycklar via en säker kommunikationsmetod i enlighet med bestämmelserna i hanteringsanvisningarna.

All verifiering av certifikat/nycklar som på något sätt görs av parterna ska ske via en separat kanal.

---

| 25.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/16

---

BESLUT nr 2/2020 AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET OM SAMMANKOPPLING AV DERAS UTSLÄPPSHANDELSSYSTEM FÖR VÄXTHUSGASER

av den 5 november 2020

om ändring av bilagorna I och II till avtalet och antagande av tekniska standarder för sammankoppling [2021/1034]

DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT,

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (1) (avtalet), särskilt artikel 3.7 och artikel 13.2, och

av följande skäl:

| 1) | Genom den gemensamma kommitténs beslut nr 2/2019 av den 5 december 2019 (2) ändrades bilagorna I och II till avtalet, vilket innebär att de villkor för sammankoppling som anges i avtalet därmed är uppfyllda. |
| --- | --- |

1)

Genom den gemensamma kommitténs beslut nr 2/2019 av den 5 december 2019 (2) ändrades bilagorna I och II till avtalet, vilket innebär att de villkor för sammankoppling som anges i avtalet därmed är uppfyllda.

| 2) | Efter antagandet av beslut nr 2/2019 av den gemensamma kommittén och i enlighet med artikel 21.3 i avtalet har parterna utväxlat sina ratifikations- eller godkännandeinstrument, eftersom de anser att samtliga villkor för sammankoppling som anges i avtalet är uppfyllda. |
| --- | --- |

2)

Efter antagandet av beslut nr 2/2019 av den gemensamma kommittén och i enlighet med artikel 21.3 i avtalet har parterna utväxlat sina ratifikations- eller godkännandeinstrument, eftersom de anser att samtliga villkor för sammankoppling som anges i avtalet är uppfyllda.

| 3) | I enlighet med artikel 21.4 i avtalet trädde avtalet i kraft den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

3)

I enlighet med artikel 21.4 i avtalet trädde avtalet i kraft den 1 januari 2020.

| 4) | Bilaga I till avtalet bör ändras i enlighet med artikel 13.2 i avtalet för att säkerställa en friktionsfri övergång i administrationen av luftfartygsoperatörer som tillskrivs Schweiz första gången genom beaktande av framstegen med att upprätta registerkopplingen. |
| --- | --- |

4)

Bilaga I till avtalet bör ändras i enlighet med artikel 13.2 i avtalet för att säkerställa en friktionsfri övergång i administrationen av luftfartygsoperatörer som tillskrivs Schweiz första gången genom beaktande av framstegen med att upprätta registerkopplingen.

| 5) | För att ta hänsyn till den senaste utvecklingen och säkerställa ökad flexibilitet i upprättandet av den registerkoppling som krävs enligt avtalet, bör bilaga II till avtalet ändras i enlighet med artikel 13.2 i avtalet för att göra det möjligt att använda en större men likvärdig uppsättning teknik för att upprätta registerkopplingen. |
| --- | --- |

5)

För att ta hänsyn till den senaste utvecklingen och säkerställa ökad flexibilitet i upprättandet av den registerkoppling som krävs enligt avtalet, bör bilaga II till avtalet ändras i enlighet med artikel 13.2 i avtalet för att göra det möjligt att använda en större men likvärdig uppsättning teknik för att upprätta registerkopplingen.

| 6) | Enligt artikel 3.7 i avtalet ska den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare utarbeta tekniska standarder för sammankoppling baserade på principerna i bilaga II till avtalet. De tekniska standarderna för sammankoppling ska beskriva de detaljerade kraven för att upprätta en robust och säker förbindelse mellan den schweiziska kompletterande transaktionsförteckningen (SSTL) och unionens transaktionsförteckning (EUTL). De tekniska standarderna för sammankoppling ska träda i kraft när de antagits genom beslut av den gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

6)

Enligt artikel 3.7 i avtalet ska den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare utarbeta tekniska standarder för sammankoppling baserade på principerna i bilaga II till avtalet. De tekniska standarderna för sammankoppling ska beskriva de detaljerade kraven för att upprätta en robust och säker förbindelse mellan den schweiziska kompletterande transaktionsförteckningen (SSTL) och unionens transaktionsförteckning (EUTL). De tekniska standarderna för sammankoppling ska träda i kraft när de antagits genom beslut av den gemensamma kommittén.

| 7) | I enlighet med artikel 13.1 i avtalet ska den gemensamma kommittén enas om tekniska riktlinjer för att säkerställa att avtalet genomförs på korrekt sätt, inbegripet för att upprätta en robust och säker förbindelse mellan SSTL och EUTL. Tekniska riktlinjer får utarbetas av en arbetsgrupp som är inrättad i enlighet med artikel 12.5 i avtalet. Arbetsgruppen bör minst omfatta förvaltaren av det schweiziska registret och unionens centrala förvaltare och bistå den gemensamma kommittén i dess uppgifter enligt artikel 13 i avtalet. |
| --- | --- |

7)

I enlighet med artikel 13.1 i avtalet ska den gemensamma kommittén enas om tekniska riktlinjer för att säkerställa att avtalet genomförs på korrekt sätt, inbegripet för att upprätta en robust och säker förbindelse mellan SSTL och EUTL. Tekniska riktlinjer får utarbetas av en arbetsgrupp som är inrättad i enlighet med artikel 12.5 i avtalet. Arbetsgruppen bör minst omfatta förvaltaren av det schweiziska registret och unionens centrala förvaltare och bistå den gemensamma kommittén i dess uppgifter enligt artikel 13 i avtalet.

| 8) | Mot bakgrund av riktlinjernas tekniska karaktär och behovet att anpassa dem till utvecklingen bör de tekniska riktlinjer som utarbetas av den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare läggas fram inför den gemensamma kommittén för kännedom eller, vid behov, godkännande. |
| --- | --- |

8)

Mot bakgrund av riktlinjernas tekniska karaktär och behovet att anpassa dem till utvecklingen bör de tekniska riktlinjer som utarbetas av den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare läggas fram inför den gemensamma kommittén för kännedom eller, vid behov, godkännande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Andra stycket i punkt 17 i del B av bilaga I till avtalet ska härmed ersättas med följande text:

”De luftfartygsoperatörer som tillskrivs Schweiz första gången efter att detta avtal träder i kraft ska administreras av Schweiz efter den 30 april det året och när den provisoriska registerkopplingen har tagits i drift.”

Artikel 2

Fjärde stycket i bilaga II till avtalet ska härmed ersättas med följande text:

”I de tekniska standarderna för sammankoppling ska anges att kommunikationen mellan SSTL och EUTL ska utgöras av utväxling av webbtjänstmeddelanden baserat på följande teknik (*1) eller likvärdig teknik:

| — | Webbtjänster som använder Simple Object Access Protocol (SOAP). |
| --- | --- |

—

Webbtjänster som använder Simple Object Access Protocol (SOAP).

| — | Hårdvarubaserat virtuellt privat nät (VPN). |
| --- | --- |

—

Hårdvarubaserat virtuellt privat nät (VPN).

| — | XML (Extensible Markup Language). |
| --- | --- |

—

XML (Extensible Markup Language).

| — | Digital signatur. |
| --- | --- |

—

Digital signatur.

| — | NTP (Network Time Protocol). |
| --- | --- |

—

NTP (Network Time Protocol).

Artikel 3

Härmed antas de tekniska standarder för sammankoppling som bifogas detta beslut.

Artikel 4

Härmed ska en arbetsgrupp inrättas i enlighet med artikel 12.5 i avtalet. Denna ska bistå den gemensamma kommittén i att säkerställa att avtalet genomförs på korrekt sätt, bland annat genom att utarbeta tekniska riktlinjer för genomförandet av de tekniska standarderna för sammankoppling.

Arbetsgruppen ska minst omfatta den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 5 november 2020.

På gemensamma kommitténs vägnar

Maja-Alexandra DITTEL

Sekreterare för Europeiska unionen

Beatriz YORDI

Ordförande

Caroline BAUMANN

Sekreterare för Schweiz

---

(1)  
  EUT L 322, 7.12.2017, s. 3.

1

(2)  Beslut nr 2/2019 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser av den 5 december 2019 om ändring av bilagorna I och II till avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (EUT L 314, 29.9.2020, s. 68).

2

---

BILAGA

Standarder för sammankoppling (LTS) i enlighet med artikel 3.7 i avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser

STANDARDER FÖR EN PROVISORISK LÖSNING

1.   Ordlista

Tabell 1-1

Verksamhetsrelaterade förkortningar och definitioner

| Förkortning/Term | Definition |
| --- | --- |
| Utsläppsrätt | En rätt att släppa ut ett ton koldioxidekvivalenter under en fastställd period, som är giltig endast för uppfyllande av de krav som fastställs i unionens utsläppshandelssystem eller Schweiz utsläppshandelssystem. |
| Schweiz | Schweiziska edsförbundet |
| CHU | Schweiziska allmänna utsläppsrätter (termen ”CHU2” används som förkortning för schweiziska allmänna utsläppsrätter under andra åtagandeperioden). |
| CHUA | Schweizisk utsläppsrätt för luftfart |
| COP | Gemensamma driftsförfaranden som parterna i avtalet gemensamt har tagit fram för att praktiskt genomföra sammankopplingen av unionens utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem. |
| ETR | Register för handel med utsläppsrätter |
| Utsläppshandelssystem | System för handel med utsläppsrätter |
| EU | Europeiska unionen |
| EUA | Allmän utsläppsrätt |
| EUAA | Utsläppsrätt för luftfart |
| EUCR | EU:s konsoliderade register |
| EUTL | EU:s transaktionsförteckning |
| Register | Ett redovisningssystem för utsläppsrätter som utfärdats inom ramen för utsläppshandelssystemet för att hålla reda på innehavaren av utsläppsrätter på elektroniska konton. |
| SSTL | Den schweiziska kompletterande transaktionsförteckningen |
| Transaktion | En process i ett register som inbegriper överföring av en utsläppsrätt från ett konto till ett annat konto. |
| Transaktionsförteckning | Transaktionsförteckningen omfattar alla föreslagna transaktioner som skickas från ett register till ett annat. |

Förkortning/Term

Definition

Utsläppsrätt

En rätt att släppa ut ett ton koldioxidekvivalenter under en fastställd period, som är giltig endast för uppfyllande av de krav som fastställs i unionens utsläppshandelssystem eller Schweiz utsläppshandelssystem.

Schweiz

Schweiziska edsförbundet

CHU

Schweiziska allmänna utsläppsrätter (termen ”CHU2” används som förkortning för schweiziska allmänna utsläppsrätter under andra åtagandeperioden).

CHUA

Schweizisk utsläppsrätt för luftfart

COP

Gemensamma driftsförfaranden som parterna i avtalet gemensamt har tagit fram för att praktiskt genomföra sammankopplingen av unionens utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem.

ETR

Register för handel med utsläppsrätter

Utsläppshandelssystem

System för handel med utsläppsrätter

EU

Europeiska unionen

EUA

Allmän utsläppsrätt

EUAA

Utsläppsrätt för luftfart

EUCR

EU:s konsoliderade register

EUTL

EU:s transaktionsförteckning

Register

Ett redovisningssystem för utsläppsrätter som utfärdats inom ramen för utsläppshandelssystemet för att hålla reda på innehavaren av utsläppsrätter på elektroniska konton.

SSTL

Den schweiziska kompletterande transaktionsförteckningen

Transaktion

En process i ett register som inbegriper överföring av en utsläppsrätt från ett konto till ett annat konto.

Transaktionsförteckning

Transaktionsförteckningen omfattar alla föreslagna transaktioner som skickas från ett register till ett annat.

Tabell 1-2

Tekniska förkortningar och definitioner

| Förkortning | Definition |
| --- | --- |
| Asymmetriskt kryptosystem | Krypterar och dekrypterar data med hjälp av öppna och privata nycklar. |
| Certifikatutfärdare | Enhet som utfärdar digitala certifikat. |
| Krypteringsnyckel | Information som bestämmer en krypteringsalgoritms funktionella utdata. |
| Dekryptering | Motsatsen till kryptering. |
| Digital signatur | En matematisk metod som används för kontroll av ett meddelandes, programs eller digitalt dokuments äkthet och integritet. |
| Kryptering | Att omvandla information eller data till kod, särskilt för att förhindra obehörig åtkomst. |
| Filintagning | Att läsa en fil. |
| Brandvägg | En apparat eller ett program för nätverkssäkerhet som övervakar och kontrollerar inkommande och utgående nättrafik enligt bestämda regler. |
| Heartbeat-övervakning | Periodisk signal som avges och övervakas av hårdvara eller programvara för att bekräfta att driften är normal eller för att synkronisera andra delar av ett datorsystem. |
| IPSec | IP SECurity. Nätverksprotokoll som autentiserar och krypterar datapaket för säker krypterad kommunikation mellan två datorer över ett IP-nätverk. |
| Penetrationsprovning | Provning av ett datorsystem, ett nätverk eller en webbapplikation för att hitta sårbarheter som en angripare skulle kunna utnyttja. |
| Avstämning | Att säkerställa att två uppsättningar av uppgifter överensstämmer med varandra. |
| VPN | Virtuellt privat nät. |
| XML | Extensible Mark-up Language. Gör att webbdesigner kan skapa sina egna specialtaggar, vilket möjliggör definition, överföring, validering och tolkning av data mellan applikationer och mellan organisationer. |

Förkortning

Definition

Asymmetriskt kryptosystem

Krypterar och dekrypterar data med hjälp av öppna och privata nycklar.

Certifikatutfärdare

Enhet som utfärdar digitala certifikat.

Krypteringsnyckel

Information som bestämmer en krypteringsalgoritms funktionella utdata.

Dekryptering

Motsatsen till kryptering.

Digital signatur

En matematisk metod som används för kontroll av ett meddelandes, programs eller digitalt dokuments äkthet och integritet.

Kryptering

Att omvandla information eller data till kod, särskilt för att förhindra obehörig åtkomst.

Filintagning

Att läsa en fil.

Brandvägg

En apparat eller ett program för nätverkssäkerhet som övervakar och kontrollerar inkommande och utgående nättrafik enligt bestämda regler.

Heartbeat-övervakning

Periodisk signal som avges och övervakas av hårdvara eller programvara för att bekräfta att driften är normal eller för att synkronisera andra delar av ett datorsystem.

IPSec

IP SECurity. Nätverksprotokoll som autentiserar och krypterar datapaket för säker krypterad kommunikation mellan två datorer över ett IP-nätverk.

Penetrationsprovning

Provning av ett datorsystem, ett nätverk eller en webbapplikation för att hitta sårbarheter som en angripare skulle kunna utnyttja.

Avstämning

Att säkerställa att två uppsättningar av uppgifter överensstämmer med varandra.

VPN

Virtuellt privat nät.

XML

Extensible Mark-up Language. Gör att webbdesigner kan skapa sina egna specialtaggar, vilket möjliggör definition, överföring, validering och tolkning av data mellan applikationer och mellan organisationer.

2.   Inledning

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser av den 23 november 2017 (avtalet) innehåller bestämmelser om ett ömsesidigt erkännande av utsläppsrätter som kan användas för fullgörande i Europeiska unionens utsläppshandelssystem eller i Schweiz utsläppshandelssystem. För att praktiskt genomföra sammankopplingen av unionens utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem ska en direkt koppling mellan unionens transaktionsförteckning (EUTL) och den schweiziska kompletterande transaktionsförteckningen (SSTL) i det schweiziska registret upprättas, vilket kommer att möjliggöra överföring mellan registren av utsläppsrätter som har utfärdats i något av utsläppshandelssystemen (artikel 3.2 i avtalet). För att praktiskt genomföra sammankopplingen av EU:s utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem ska en provisorisk lösning vara införd i maj 2020, eller så snart som möjligt därefter. Parterna ska samarbeta för att så snart som möjligt ersätta den provisoriska lösningen med den permanenta registerkopplingen (bilaga II till avtalet).

Enligt artikel 3.7 i avtalet ska den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare utarbeta tekniska standarder för sammankoppling baserade på principerna i bilaga II till avtalet, där de detaljerade kraven för att upprätta en robust och säker förbindelse mellan SSTL och EUTL beskrivs. De tekniska standarder för sammankoppling som förvaltarna utarbetar ska träda i kraft när de antagits genom beslut av den gemensamma kommittén.

De tekniska standarder för sammankoppling som anges i detta dokument ska antas av den gemensamma kommittén genom dess beslut nr 2/2020. I enlighet med detta beslut ska den gemensamma kommittén be den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala förvaltare att fastställa ytterligare tekniska riktlinjer för att praktiskt genomföra sammankopplingen och säkerställa att dessa kontinuerligt anpassas till den tekniska utvecklingen och nya krav på kopplingens säkerhet och skydd samt till en ändamålsenlig och effektiv drift av kopplingen.

2.1   Tillämpningsområde

Detta dokument utgör en gemensam överenskommelse mellan parterna till avtalet avseende fastställandet av en teknisk grund för kopplingen mellan registren i unionens utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem. I dokumentet anges baslinjen för de tekniska specifikationerna när det gäller arkitektur-, tjänste- och säkerhetskrav, men vissa ytterligare detaljerade riktlinjer kommer att krävas för att praktiskt genomföra sammankopplingen.

För att kopplingen ska fungera korrekt krävs processer och förfaranden för att praktiskt genomföra den. I enlighet med artikel 3.6 i avtalet ska de närmare detaljerna i dessa beskrivas i det dokument om gemensamma driftsförfaranden som ska antas separat genom beslut av den gemensamma kommittén.

2.2   Målgrupper

Detta dokument är riktat till den schweiziska registerförvaltaren och unionens centrala registerförvaltare.

3.   Allmänna bestämmelser

3.1   Kommunikationslänkens arkitektur

Syftet med detta avsnitt är att beskriva den allmänna arkitekturen för att praktiskt genomföra sammankopplingen av EU:s utsläppshandelssystem och Schweiz utsläppshandelssystem samt dess olika komponenter.

Eftersom säkerheten är central för registerkopplingens arkitekturen har man gjort allt för att arkitekturen ska vara robust. Den planerade permanenta registerkopplingen ska bygga på webbtjänster, men den provisoriska lösningen ska i stället använda en mekanism för dataöverföring mellan filer.

Den tekniska lösningen använder

| — | ett säkert meddelandeöverföringsprotokoll, |
| --- | --- |

—

ett säkert meddelandeöverföringsprotokoll,

| — | XML-meddelanden, |
| --- | --- |

—

XML-meddelanden,

| — | XML-baserad digital signatur och kryptering, |
| --- | --- |

—

XML-baserad digital signatur och kryptering,

| — | VPN eller ett likvärdigt nätverk för säker dataöverföring. |
| --- | --- |

—

VPN eller ett likvärdigt nätverk för säker dataöverföring.

3.1.1   Utbyte av meddelanden

Kommunikationen mellan unionsregistret och det schweiziska registret ska bygga på utbyte av meddelanden via säkra kanaler. Varje ändpunkt ska ha sin egen databas med mottagna meddelanden.

Båda parterna ska ha en förteckning över de mottagna meddelandena, tillsammans med uppgifter om behandlingen.

Fel eller oväntad status ska rapporteras, som påminnelser, och mänsklig kontakt mellan supportgrupperna ska äga rum.

| Fel och oväntade händelser ska hanteras i enlighet med de driftsförfaranden som fastställs i de gemensamma driftsförfarandenas incidenthanteringsprocess. |
| --- |

Fel och oväntade händelser ska hanteras i enlighet med de driftsförfaranden som fastställs i de gemensamma driftsförfarandenas incidenthanteringsprocess.

3.1.2   XML-meddelande – högnivåbeskrivning

Ett XML-meddelande innehåller något av följande:

| — | En eller flera transaktionsbegäranden och/eller ett eller flera transaktionssvar. |
| --- | --- |

—

En eller flera transaktionsbegäranden och/eller ett eller flera transaktionssvar.

| — | En operation/ett svar för avstämning. |
| --- | --- |

—

En operation/ett svar för avstämning.

| — | Ett provmeddelande. |
| --- | --- |

—

Ett provmeddelande.

Varje meddelande har ett huvud med

| — | avsändande utsläppshandelssystem, |
| --- | --- |

—

avsändande utsläppshandelssystem,

| — | ordningsnummer. |
| --- | --- |

—

ordningsnummer.

3.1.3   Intagningsluckor

Den provisoriska lösningen bygger på fördefinierade intagningsluckor som följs av en rad namngivna händelser. Transaktionsbegäranden som tas emot via kopplingen inhämtas endast med fördefinierade intervall. Intagningsluckorna omfattar en teknisk kontroll för utgående och inkommande transaktioner. Dessutom får avstämningar köras dagligen och kan startas manuellt.

| Ändringar i frekvensen och/eller tidpunkten för dessa händelser hanteras i enlighet med de driftsförfaranden som fastställs i de gemensamma driftsförfarandenas process för tillgodoseende av begäranden. |
| --- |

Ändringar i frekvensen och/eller tidpunkten för dessa händelser hanteras i enlighet med de driftsförfaranden som fastställs i de gemensamma driftsförfarandenas process för tillgodoseende av begäranden.

3.1.4   Meddelandeflöden för transaktioner

Utgående transaktioner

Image 1

Detta återspeglar det överförande utsläppshandelssystemets synvinkel. I ovanstående sekvensdiagram återges alla särskilda utgående transaktionsflöden.

Huvudflödet ”Normal transaktion” (med stegen angivna i ovanstående diagram):

| a) | I det överförande utsläppshandelssystemet skickas transaktionsbegäran från registret till transaktionsförteckningen, efter alla fördröjningar (24 timmars fördröjning, i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

a)

I det överförande utsläppshandelssystemet skickas transaktionsbegäran från registret till transaktionsförteckningen, efter alla fördröjningar (24 timmars fördröjning, i tillämpliga fall).

| b) | Transaktionsförteckningen validerar transaktionsbegäran. |
| --- | --- |

b)

Transaktionsförteckningen validerar transaktionsbegäran.

| c) | Transaktionsbegäran skickas till det mottagande utsläppshandelssystemet. |
| --- | --- |

c)

Transaktionsbegäran skickas till det mottagande utsläppshandelssystemet.

| d) | Svaret om godkännande skickas till det avsändande utsläppshandelssystemets register. |
| --- | --- |

d)

Svaret om godkännande skickas till det avsändande utsläppshandelssystemets register.

| e) | Det mottagande utsläppshandelssystemet validerar transaktionsbegäran. |
| --- | --- |

e)

Det mottagande utsläppshandelssystemet validerar transaktionsbegäran.

| f) | Det mottagande utsläppshandelssystemet skickar tillbaka svaret om godkännande till det avsändande utsläppshandelssystemets transaktionsförteckning. |
| --- | --- |

f)

Det mottagande utsläppshandelssystemet skickar tillbaka svaret om godkännande till det avsändande utsläppshandelssystemets transaktionsförteckning.

| g) | Transaktionsförteckningen skickar svaret om godkännande till registret. |
| --- | --- |

g)

Transaktionsförteckningen skickar svaret om godkännande till registret.

Det alternativa flödet ”Avvisning från transaktionsförteckningen” (med stegen angivna i ovanstående diagram, som också inleds med a):

| a) | I det avsändande utsläppshandelssystemet skickas transaktionsbegäran från registret till transaktionsförteckningen, efter alla fördröjningar (24 timmars fördröjning, i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

a)

I det avsändande utsläppshandelssystemet skickas transaktionsbegäran från registret till transaktionsförteckningen, efter alla fördröjningar (24 timmars fördröjning, i tillämpliga fall).

Följt av följande:

| b) | Transaktionsförteckningen validerar inte begäran. |
| --- | --- |

b)

Transaktionsförteckningen validerar inte begäran.

| c) | Avvisningsmeddelande skickas till det avsändande registret. |
| --- | --- |

c)

Avvisningsmeddelande skickas till det avsändande registret.

Det alternativa flödet ”Avvisning från utsläppshandelssystemet” (med stegen angivna i ovanstående diagram, som inleds med a):

| a) | I det avsändande utsläppshandelssystemet skickas transaktionsbegäran från registret till transaktionsförteckningen, efter alla fördröjningar (24 timmars fördröjning, i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

a)

I det avsändande utsläppshandelssystemet skickas transaktionsbegäran från registret till transaktionsförteckningen, efter alla fördröjningar (24 timmars fördröjning, i tillämpliga fall).

| b) | Transaktionsförteckningen validerar transaktionen. |
| --- | --- |

b)

Transaktionsförteckningen validerar transaktionen.

| c) | Transaktionsbegäran skickas till det mottagande utsläppshandelssystemet. |
| --- | --- |

c)

Transaktionsbegäran skickas till det mottagande utsläppshandelssystemet.

| d) | Meddelandet om godkännande skickas till det avsändande utsläppshandelssystemets register. |
| --- | --- |

d)

Meddelandet om godkännande skickas till det avsändande utsläppshandelssystemets register.

Följt av följande:

| e) | Det förvärvande utsläppshandelssystemets transaktionsförteckning validerar inte transaktionen. |
| --- | --- |

e)

Det förvärvande utsläppshandelssystemets transaktionsförteckning validerar inte transaktionen.

| f) | Det förvärvande utsläppshandelssystemet skickar svaret om avslag till det överförande utsläppshandelssystemets transaktionsförteckning. |
| --- | --- |

f)

Det förvärvande utsläppshandelssystemet skickar svaret om avslag till det överförande utsläppshandelssystemets transaktionsförteckning.

| g) | Transaktionsförteckningen skickar avslaget till registret. |
| --- | --- |

g)

Transaktionsförteckningen skickar avslaget till registret.

Inkommande transaktioner

Detta återspeglar det förvärvande utsläppshandelssystemets synvinkel. Detta flöde återges i följande sekvensdiagram:

Image 2

Diagrammet visar följande:

| 1. | När det förvärvande utsläppshandelssystemets transaktionsförteckning har validerat begäran skickar det ett meddelande om godkännande till det överförande utsläppshandelssystemet och ett meddelande om att transaktionen är slutförd till det förvärvande utsläppshandelssystemets register. |
| --- | --- |

1.

När det förvärvande utsläppshandelssystemets transaktionsförteckning har validerat begäran skickar det ett meddelande om godkännande till det överförande utsläppshandelssystemet och ett meddelande om att transaktionen är slutförd till det förvärvande utsläppshandelssystemets register.

| 2. | När en inkommande begäran avslås i den förvärvande transaktionsförteckningen skickas inte transaktionsbegäran till det förvärvande utsläppshandelssystemets register. |
| --- | --- |

2.

När en inkommande begäran avslås i den förvärvande transaktionsförteckningen skickas inte transaktionsbegäran till det förvärvande utsläppshandelssystemets register.

Protokoll

Cykeln för transaktionsmeddelanden omfattar endast två meddelanden:

| — | Transaktionsförslag, överförande system förvärvande system. |
| --- | --- |

—

Transaktionsförslag, överförande system förvärvande system.

| — | Transaktionssvar, förvärvande system överförande system: antingen Godkänd eller Avvisad (samt skälet till avvisningen).






  — | Godkänd: Transaktionen slutförs. |
| --- | --- | --- |

—

Transaktionssvar, förvärvande system överförande system: antingen Godkänd eller Avvisad (samt skälet till avvisningen).

—

Godkänd: Transaktionen slutförs.

| — | Avvisad: Transaktionen avbryts. |
| --- | --- |

—

Avvisad: Transaktionen avbryts.

Transaktionsstatus

| — | Det överförande utsläppshandelssystemets transaktionsstatus blir ”föreslagen” när begäran skickas. |
| --- | --- |

—

Det överförande utsläppshandelssystemets transaktionsstatus blir ”föreslagen” när begäran skickas.

| — | Det förvärvande utsläppshandelssystemets transaktionsstatus blir ”föreslagen” när begäran tas emot och behandlas. |
| --- | --- |

—

Det förvärvande utsläppshandelssystemets transaktionsstatus blir ”föreslagen” när begäran tas emot och behandlas.

| — | Det förvärvande systemets transaktionsstatus blir ”slutförd/avbruten” när förslaget har behandlats. Det förvärvande systemet skickar därefter motsvarande meddelande om godkännande/avvisning. |
| --- | --- |

—

Det förvärvande systemets transaktionsstatus blir ”slutförd/avbruten” när förslaget har behandlats. Det förvärvande systemet skickar därefter motsvarande meddelande om godkännande/avvisning.

| — | Det överförande systemets transaktionsstatus blir slutförd/avbruten när godkännandet/avvisningen har tagits emot och behandlats. |
| --- | --- |

—

Det överförande systemets transaktionsstatus blir slutförd/avbruten när godkännandet/avvisningen har tagits emot och behandlats.

| — | Om inget svar tas emot förblir transaktionsstatusen föreslagen i det överförande systemet. |
| --- | --- |

—

Om inget svar tas emot förblir transaktionsstatusen föreslagen i det överförande systemet.

| — | Det förvärvande systemet avbryter alla transaktioner som är föreslagna i mer än 30 minuter. |
| --- | --- |

—

Det förvärvande systemet avbryter alla transaktioner som är föreslagna i mer än 30 minuter.

| Incidenter som rör transaktioner hanteras i enlighet med de driftsförfaranden som fastställs i de gemensamma driftsförfarandenas incidenthanteringsprocess. |
| --- |

Incidenter som rör transaktioner hanteras i enlighet med de driftsförfaranden som fastställs i de gemensamma driftsförfarandenas incidenthanteringsprocess.

3.2   Säkerheten för överföring av uppgifter

Uppgifter som överförs omfattas av fyra säkerhetsnivåer:

| 1) | Kontroll av tillgång till nätverket: brandvägg och skikt för sammankoppling av nätverk. |
| --- | --- |

1)

Kontroll av tillgång till nätverket: brandvägg och skikt för sammankoppling av nätverk.

| 2) | Kryptering på överföringsnivå: VPN eller ett likvärdigt nätverk för säker dataöverföring. |
| --- | --- |

2)

Kryptering på överföringsnivå: VPN eller ett likvärdigt nätverk för säker dataöverföring.

| 3) | Kryptering på sessionsnivå: säkert meddelandeöverföringsprotokoll. |
| --- | --- |

3)

Kryptering på sessionsnivå: säkert meddelandeöverföringsprotokoll.

| 4) | Kryptering på applikationsnivå: XML-baserad kryptering och signatur. |
| --- | --- |

4)

Kryptering på applikationsnivå: XML-baserad kryptering och signatur.

3.2.1   Brandvägg och sammankoppling av nätverk

Kopplingen ska upprättas över ett nätverk som skyddas av en hårdvarubaserad brandvägg. Brandväggen ska vara konfigurerad med regler så att endast ”registrerade” slutanvändare kan ansluta sig till VPN-servern.

3.2.2   Virtuellt privat nät (VPN)

All kommunikation mellan parterna ska skyddas med hjälp av teknik för säker dataöverföring. När det gäller virtuella privata nät (VPN) bör infrastrukturen bygga på hårdvara eller virtuella funktionsdatorer. VPN-tekniken ger möjlighet att skapa en ”tunnel” mellan två punkter i ett nätverk som internet för att skydda all kommunikation. Innan VPN-tunneln skapas utfärdas ett digitalt certifikat till en blivande slutanvändare, som gör att slutanvändaren kan styrka sin identitet när förbindelsen upprättas. Varje part har ansvar för att installera certifikatet i sin VPN-ändpunkt. Med hjälp av digitala certifikat ansluter varje VPN-server till en central myndighet för att utverka autentiseringsuppgifter. Trafiken i tunneln är krypterad, vilket gör att all kommunikation genom tunneln är skyddad.

Slutanvändarnas VPN-ändpunkter ska konfigureras så att VPN-tunneln blir permanent och alltid möjliggör tillförlitlig tvåvägskommunikation i realtid mellan parterna.

Alla likvärdiga lösningar ska följa ovanstående principer.

3.2.3   Implementering av IPSec

Om en VPN-lösning används möjliggör användning av IPSec-protokollet för plats-till-plats-VPN autentisering, dataintegritet och datakryptering från plats till plats. VPN-konfigurationer med IPSec säkerställer tillräcklig autentisering mellan två ändpunkter i en VPN-förbindelse. Parterna identifierar och autentiserar fjärrklienten via IPSec-förbindelsen med hjälp av digitala certifikat från den certifikatutfärdare som erkänns av den andra parten.

IPSec säkerställer också dataintegriteten för all kommunikation genom VPN-tunneln. Datapaket hashas och signeras med den autentiseringsinformation som VPN upprättar. Även uppgifternas konfidentialitet garanteras genom IPSec-kryptering.

3.2.4   Säkert meddelandeöverföringsprotokoll

Den provisoriska lösningen använder flera krypteringsskikt för att parterna säkert ska kunna utbyta data. Både systemen och deras olika miljöer är sammankopplade på nätverksnivå genom VPN-tunnlar eller likvärdiga nätverk för säker överföring av uppgifter. På applikationsnivå överförs filerna med hjälp av ett säkert meddelandeöverföringsprotokoll på sessionsnivå.

3.2.5   XML-baserad kryptering och signatur

I XML-filer sker signeringen och krypteringen på två nivåer. Varje transaktionsbegäran, transaktionssvar och avstämningsmeddelande signeras digitalt.

I ett andra steg krypteras varje del av ”meddelande”-elementet individuellt.

Som ett tredje steg signeras dessutom rotelementmeddelandet digitalt för att säkerställa hela meddelandets integritet och oavvislighet. Detta ger ett starkt skydd för inbäddade XML-data. Den tekniska implementeringen följer World Wide Web Consortiums standarder.

För att dekryptera och verifiera meddelandet följs processen i omvänd ordning.

3.2.6   Krypteringsnycklar

För kryptering och signering används kryptosystem med öppna nycklar.

För IPSec ska ett digitalt certifikat från en certifikatutfärdare som båda parterna litar på användas. Denna certifikatutfärdare verifierar certifikatsinnehavarens identiteten och utfärdar certifikat som används för att säkert identifiera en organisation och upprätta kanaler för säker datakommunikation mellan parterna.

| Krypteringsnycklar används för att signera och kryptera kommunikationskanaler och datafiler. Certifikaten för öppen nyckel utbyts digitalt av parterna med hjälp av säkra kanaler och verifieras via ytterligare en kanal. Detta förfarande är en väsentlig del av de gemensamma driftsförfarandenas process för informationssäkerhetshantering. |
| --- |

Krypteringsnycklar används för att signera och kryptera kommunikationskanaler och datafiler. Certifikaten för öppen nyckel utbyts digitalt av parterna med hjälp av säkra kanaler och verifieras via ytterligare en kanal. Detta förfarande är en väsentlig del av de gemensamma driftsförfarandenas process för informationssäkerhetshantering.

3.3   Förteckning över funktioner inom ramen för kopplingen

I kopplingen specificeras överföringssystemet för en rad funktioner som genomför de verksamhetsprocesser som härleder sig från avtalet. Kopplingen omfattar också specifikationen för avstämningen och för de provmeddelanden som möjliggör heartbeat-övervakning.

3.3.1   Verksamhetstransaktioner

Ur verksamhetsperspektiv räknar sammankopplingen med fyra (4) typer av transaktionsbegäranden:

| — | Extern överföring:






  — | Efter att sammankopplingen av utsläppshandelssystemen har trätt i kraft är EU:s och Schweiz utsläppsrätter fungibla, och därmed helt överförbara, mellan parterna. |
| --- | --- | --- |

—

Extern överföring:

—

Efter att sammankopplingen av utsläppshandelssystemen har trätt i kraft är EU:s och Schweiz utsläppsrätter fungibla, och därmed helt överförbara, mellan parterna.

| — | En överföring via kopplingen kräver ett överförande konto i ett utsläppshandelssystem och ett förvärvande konto i det andra utsläppshandelssystemet. |
| --- | --- |

—

En överföring via kopplingen kräver ett överförande konto i ett utsläppshandelssystem och ett förvärvande konto i det andra utsläppshandelssystemet.

| — | Överföringen kan omfatta valfri mängd av de fyra (4) utsläppsrätterna:






  — | Schweiziska allmänna utsläppsrätter (CHU) |
| --- | --- | --- |

—

Överföringen kan omfatta valfri mängd av de fyra (4) utsläppsrätterna:

—

Schweiziska allmänna utsläppsrätter (CHU)

| — | Schweiziska utsläppsrätter för luftfart (CHUA) |
| --- | --- |

—

Schweiziska utsläppsrätter för luftfart (CHUA)

| — | Allmänna utsläppsrätter (EUA) |
| --- | --- |

—

Allmänna utsläppsrätter (EUA)

| — | Utsläppsrätter för luftfart (EUAA) |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter för luftfart (EUAA)

| — | Internationell tilldelning:
  Luftfartygsoperatörer som administreras av ett utsläppshandelssystem med skyldigheter i det andra utsläppshandelssystemet och med rätt till gratis utsläppsrätter från det andra systemet, kommer att få gratis utsläppsrätter för luftfart från det andra systemet genom transaktionen för internationell tilldelning. |
| --- | --- |

—

Internationell tilldelning:

Luftfartygsoperatörer som administreras av ett utsläppshandelssystem med skyldigheter i det andra utsläppshandelssystemet och med rätt till gratis utsläppsrätter från det andra systemet, kommer att få gratis utsläppsrätter för luftfart från det andra systemet genom transaktionen för internationell tilldelning.

| — | Upphävande av internationell tilldelning:
  Denna transaktion utförs om gratis utsläppsrätter som tilldelats en luftfartygsoperatör av det andra utsläppshandelssystemet måste upphävas helt. |
| --- | --- |

—

Upphävande av internationell tilldelning:

Denna transaktion utförs om gratis utsläppsrätter som tilldelats en luftfartygsoperatör av det andra utsläppshandelssystemet måste upphävas helt.

| — | Återlämnande av övertilldelning:
  Liknar upphävandet, men tilldelningen måste inte upphävas helt, och endast övertilldelningen av utsläppsrätter måste återlämnas till det tilldelande utsläppshandelssystemet. |
| --- | --- |

—

Återlämnande av övertilldelning:

Liknar upphävandet, men tilldelningen måste inte upphävas helt, och endast övertilldelningen av utsläppsrätter måste återlämnas till det tilldelande utsläppshandelssystemet.

3.3.2   Avstämningsprotokoll

Avstämningar äger endast rum efter att tidluckorna för intagning, validering och behandling av meddelanden har löpt ut.

Avstämningarna är en väsentlig del av sammankopplingens säkerhets- och samstämmighetsåtgärder. Parterna kommer överens om den exakta tidpunkten för avstämningen innan något tidsschema tas fram. Om parterna kommer överens om detta kan avstämningen ske varje dag. Minst en schemalagd avstämning ska utföras efter varje intagning.

Under alla omständigheter kan endera parten när som helst inleda manuella avstämningar.

| Ändringar av tidpunkten och frekvensen för den schemalagda avstämningen hanteras i enlighet med de driftsförfaranden som fastställs i de gemensamma driftsförfarandenas process för tillgodoseende av begäranden. |
| --- |

Ändringar av tidpunkten och frekvensen för den schemalagda avstämningen hanteras i enlighet med de driftsförfaranden som fastställs i de gemensamma driftsförfarandenas process för tillgodoseende av begäranden.

3.3.3   Provmeddelande

Ett provmeddelande ska användas för att testa kommunikationen från ändpunkt till ändpunkt. Meddelandet ska innehålla uppgifter som identifierar det som ett test och besvaras av den andra ändpunkten vid mottagandet.

3.4   Standarder för webbtjänster

Webbtjänster ska inte användas i den provisoriska lösningen. Det är dock värt att notera att XML-meddelandenas form och format i stor utsträckning förblir oförändrade. Genom införandet av den permanenta registerkopplingen i framtiden bör webbtjänsterna möjliggöra utbyte av XML-meddelanden i realtid.

3.5   Definitionen av webbtjänsterna

Detta avsnitt är inte tillämpligt för den provisoriska lösningen. Som nämnts i föregående avsnitt ska webbtjänster endast användas i den framtida permanenta registerkopplingen.

3.6   Kraven för uppgiftslagring

För att tillgodose båda parternas behov av noggrann och konsekvent information, och för att tillhandahålla verktyg för att avhjälpa inkonsekvenser vid avstämningen, ska båda parterna ha fyra (4) typer av uppgiftsförteckningar:

| — | Transaktionsförteckningar. |
| --- | --- |

—

Transaktionsförteckningar.

| — | Avstämningsförteckningar. |
| --- | --- |

—

Avstämningsförteckningar.

| — | Meddelandearkiv. |
| --- | --- |

—

Meddelandearkiv.

| — | Internrevisionsförteckningar. |
| --- | --- |

—

Internrevisionsförteckningar.

Alla uppgifter i dessa förteckningar ska sparas i minst tre (3) månader för felsökningsändamål, och deras fortsatta lagring kommer att vara beroende av den tillämpliga lagstiftningen för varje ändpunkt för revisionsändamål. Loggfiler som är äldre än tre (3) månader får arkiveras på en säker plats i ett oberoende it-system, så länge de kan hämtas eller tas fram inom en rimlig tidsperiod.

Transaktionsförteckningar

I både EUTL- och SSTL-delsystemen används transaktionsförteckningar.

Mer bestämt registreras varje föreslagen transaktion som skickas till det andra utsläppshandelssystemet i transaktionsförteckningen. Varje post innehåller alla fält i transaktionsinnehållet samt transaktionens resultat (svaret från det mottagande utsläppshandelssystemet). I transaktionsförteckningarna registreras också inkommande transaktioner samt svaret till det avsändande utsläppshandelssystemet.

Avstämningsförteckningar

Avstämningsförteckningen innehåller uppgifter om varje avstämningsmeddelande som har skickats mellan parterna, däribland avstämnings-id, tidsstämpel och avstämningens resultat: avstämningsstatus ”Godkänd” eller ”Brist på överensstämmelse”. I den provisoriska lösningen är avstämningsmeddelandena en väsentlig del av de skickade meddelandena.

Båda parterna ska föra in varje begäran och dess svar i avstämningsförteckningen. Även om informationen i avstämningsförteckningen inte delas direkt som en del av själva avstämningen kan åtkomst till denna information vara nödvändig för att avhjälpa inkonsekvenser.

Meddelandearkiv

Båda parterna ska arkivera en kopia av de utbytta uppgifterna (XML-filerna), både skickade och mottagna, oavsett om dessa eller XML-meddelandena hade rätt format eller inte.

Arkivet är framför allt till för revisionsändamål, för att ha bevis på vad som har skickats till och mottagits från den andra parten. Utöver filerna måste därför även de tillhörande certifikaten arkiveras.

Dessa filer ger också ytterligare information för felsökningsändamål.

Internrevisionsförteckning

Dessa förteckningar definieras och används på egen hand av varje part.

3.7   Driftskrav

Utbytet av uppgifter mellan de båda systemen är inte helt självstyrande i den provisoriska lösningen, vilket innebär att det krävs operatörer och förfaranden för att praktiskt genomföra sammankopplingen.

4.   Tillgänglighet

4.1   Utformning för tillgänglig kommunikation

Arkitekturen för den provisoriska lösningen utgörs i grunden av IKT-infrastruktur och programvara som möjliggör kommunikation mellan Schweiz utsläppshandelssystem och unionens utsläppshandelssystem. Det blir därför väsentligt att säkerställa en hög tillgänglighet, integritet och konfidentialitet för detta dataflöde vid utformningen av den provisoriska lösningen och den permanenta registerkopplingen. Eftersom IKT-infrastrukturen, den specialanpassade programvaran och processerna är nödvändiga i projektet måste alla tre inslagen beaktas för att systemet ska bli motståndskraftigt.

IKT-infrastrukturens motståndskraft

I kapitlet om allmänna bestämmelser i detta dokument beskrivs arkitekturens byggstenar. När det gäller IKT-infrastrukturen upprättar den provisoriska sammankopplingen ett motståndskraftigt VPN-nät (eller ett likvärdigt nätverk) som skapar säkra kommunikationstunnlar för säkert utbyte av meddelanden. Andra delar av infrastrukturen konfigureras för hög tillgänglighet och/eller är beroende av reservmekanismer.

Den specialanpassade programvarans motståndskraft

De specialanpassade programmodulerna ökar motståndskraften genom att upprepa kommunikationsförsöken med den andra ändpunkten under en viss tidsperiod, om den av någon anledning inte är tillgänglig.

Tjänsternas motståndskraft

I den provisoriska lösningen utbyter parterna uppgifter i fördefinierade tidluckor under året. Vissa av de steg som krävs vid de schemalagda utbytena av uppgifter kräver manuella ingripanden av systemoperatörer och/eller registerförvaltare. Mot bakgrund av detta, och för att öka utbytenas tillgänglighet och framgång

| — | räknar man i driftsförfarandena med betydande tidsluckor för varje steg, |
| --- | --- |

—

räknar man i driftsförfarandena med betydande tidsluckor för varje steg,

| — | bygger programmodulerna för den provisoriska lösningen på asynkron kommunikation, |
| --- | --- |

—

bygger programmodulerna för den provisoriska lösningen på asynkron kommunikation,

| — | upptäcker den automatiska avstämningen om det uppstod problem vid intagningen av datafiler i någon ände, |
| --- | --- |

—

upptäcker den automatiska avstämningen om det uppstod problem vid intagningen av datafiler i någon ände,

| — | beaktas övervakningsprocesser (IKT-infrastruktur och specialanpassade programmoduler) i incidenthanteringsförfaranden (enligt definitionen i dokumentet om gemensamma driftsförfaranden) och utlöser dem. De förfaranden som ska minska tidsåtgången vid återställning av normal drift efter incidenter är väsentliga för en hög tillgänglighet. |
| --- | --- |

—

beaktas övervakningsprocesser (IKT-infrastruktur och specialanpassade programmoduler) i incidenthanteringsförfaranden (enligt definitionen i dokumentet om gemensamma driftsförfaranden) och utlöser dem. De förfaranden som ska minska tidsåtgången vid återställning av normal drift efter incidenter är väsentliga för en hög tillgänglighet.

4.2   Initialisering, kommunikation, reaktivering och provningsplan

Alla olika delar av den provisoriska lösningens arkitektur ska genomgå en rad individuella och kollektiva provningar för att bekräfta att plattformen är redo på IKT-infrastrukturens och informationssystemets nivå. Dessa driftprov är en nödvändig förutsättning varje gång den provisoriska lösningen tas i drift av plattformen.

För att kopplingen ska kunna tas i drift måste följaktligen en fördefinierad provningsplan framgångsrikt genomföras. Denna ska bekräfta att varje register har genomfört en rad interna provningar först, följda av en validering av slutanvändarnas möjlighet att nå varandra, innan produktionstransaktioner börjar skickas mellan parterna.

Provningsplanen bör innehålla information om den övergripande provningsstrategin och provningsinfrastrukturen. För varje element i alla provningsblock ska den särskilt omfatta

| — | provningskriterierna och verktygen, |
| --- | --- |

—

provningskriterierna och verktygen,

| — | de tilldelade rollerna för provningen, |
| --- | --- |

—

de tilldelade rollerna för provningen,

| — | de förväntade resultaten (positiva och negativa), |
| --- | --- |

—

de förväntade resultaten (positiva och negativa),

| — | provningsschema, |
| --- | --- |

—

provningsschema,

| — | kraven för lagring av provresultat, |
| --- | --- |

—

kraven för lagring av provresultat,

| — | dokumentation för felsökning, |
| --- | --- |

—

dokumentation för felsökning,

| — | eskaleringsvillkor. |
| --- | --- |

—

eskaleringsvillkor.

Som process kan provningarna för aktivering av driftstatus delas upp i fyra (4) konceptuella block eller faser:

4.2.1   Intern provning av IKT-infrastruktur

Dessa provningar ska göras och/eller kontrolleras individuellt av båda parterna vid varje ändpunkt.

Varje del av IKT-infrastrukturen ska provas individuellt vid varje ändpunkt. Detta inbegriper varje enskild del av infrastrukturen. Dessa provningar kan utföras automatiskt eller manuellt, men ska verifiera att varje del av infrastrukturen är funktionsduglig.

4.2.2   Provning av kommunikationen

Dessa provningar ska inledas individuellt av varje part och resultera i samarbete med den andra ändpunkten.

När individuella element är i drift måste kommunikationskanalerna mellan båda registren provas. I detta syfte ska varje part verifiera att internetåtkomsten fungerar, att VPN-tunnlarna (eller likvärdiga nätverk för säker överföring) har upprättats och att IP-förbindelsen från plats till plats fungerar. Den lokala infrastrukturens och fjärrinfrastrukturens tillgänglighet samt IP-förbindelsens funktion bör därefter bekräftas för den andra parten.

4.2.3   Provning av hela systemet (från ändpunkt till ändpunkt)

Denna provning ska utföras vid varje ändpunkt, och resultaten ska delas med den andra parten.

När kommunikationskanalerna och varje enskild del av båda registren har provats ska varje slutanvändare förbereda en rad simulerade transaktioner och avstämning som är representativ för alla funktioner som ska genomföras inom ramen för kopplingen.

4.2.4   Provning av säkerheten

Denna provning ska utföras och/eller utlösas av båda parterna i varje ände i enlighet med avsnitt 5.4 om riktlinjer för provning av säkerheten och avsnitt 5.5 om bestämmelser för riskbedömning.

Först när alla fyra faser/block har gett förutsägbara resultat kan den provisoriska kopplingen anses vara i drift.

Resurser för provning

Varje part ska använda särskilda resurser för provning (särskild programvara och hårdvara för IKT-infrastruktur) och ska införa provningsfunktioner i sina respektive system för att underlätta den manuella och kontinuerliga valideringen av plattformen. Manuella individuella eller samarbetsbaserade förfaranden för provning kan när som helst verkställas av registerförvaltarna. Aktiveringen av driftstatus är i sig en manuell process.

Det är också tänkt att plattformen ska utföra automatiska kontroller med regelbundna intervall. Syftet med dessa kontroller är att öka plattformens tillgänglighet genom att tidigt upptäcka möjliga infrastruktur- eller programvaruproblem. Denna plan för plattformsövervakning består av två delar:

| — | Övervakning av IKT-infrastruktur: leverantörerna av IKT-infrastrukturen övervakar infrastrukturen i båda ändarna. De automatiska provningarna omfattar infrastrukturens olika delar och kommunikationskanalernas tillgänglighet. |
| --- | --- |

—

Övervakning av IKT-infrastruktur: leverantörerna av IKT-infrastrukturen övervakar infrastrukturen i båda ändarna. De automatiska provningarna omfattar infrastrukturens olika delar och kommunikationskanalernas tillgänglighet.

| — | Applikationsövervakning: den provisoriska kopplingens programmoduler genomför övervakning av systemkommunikationen på applikationsnivå (antingen manuellt och/eller med regelbundna intervall) som provar kopplingens tillgänglighet från ändpunkt till ändpunkt genom att simulera några av transaktionerna via kopplingen. |
| --- | --- |

—

Applikationsövervakning: den provisoriska kopplingens programmoduler genomför övervakning av systemkommunikationen på applikationsnivå (antingen manuellt och/eller med regelbundna intervall) som provar kopplingens tillgänglighet från ändpunkt till ändpunkt genom att simulera några av transaktionerna via kopplingen.

4.3   Acceptans-/provmiljöer

Arkitekturen i unionsregistret och det schweiziska registret består av följande tre miljöer:

| — | Produktion (PROD): Denna miljö omfattar de verkliga uppgifterna och behandlar verkliga transaktioner. |
| --- | --- |

—

Produktion (PROD): Denna miljö omfattar de verkliga uppgifterna och behandlar verkliga transaktioner.

| — | Acceptans (ACC): Denna miljö omfattar icke-verkliga eller anonymiserade, representativa uppgifter. I denna miljö validerar båda parters systemoperatörer nya leveransversioner. |
| --- | --- |

—

Acceptans (ACC): Denna miljö omfattar icke-verkliga eller anonymiserade, representativa uppgifter. I denna miljö validerar båda parters systemoperatörer nya leveransversioner.

| — | Prov (TEST): Denna miljö omfattar icke-verkliga eller anonymiserade, representativa uppgifter. Miljön är endast avsedd för registerförvaltare och ska användas för integrationsprovning av båda parter. |
| --- | --- |

—

Prov (TEST): Denna miljö omfattar icke-verkliga eller anonymiserade, representativa uppgifter. Miljön är endast avsedd för registerförvaltare och ska användas för integrationsprovning av båda parter.

Med undantag för VPN (eller ett likvärdigt nätverk) är dessa tre miljöer helt oberoende av varandra, vilket innebär att hårdvara, programvara, databaser, virtuella miljöer, IP-adresser och portar upprättas och drivs oberoende av varandra.

VPN upprättas i två olika miljöer, en för PROD samt en annan för ACC och TEST.

5.   Konfidentialitet och integritet

Säkerhetsmekanismerna och säkerhetsförfarandena räknar med en tvåpersonsmetod (fyra ögon-principen) för verksamhet i kopplingen mellan unionsregistret och det schweiziska registret. Tvåpersonsrollen ska tillämpas vid behov. Det kan dock hända att den inte är tillämplig på alla registerförvaltarnas åtgärder.

Säkerhetskraven tas upp och behandlas i säkerhetsplanen, som även omfattar förfaranden för hantering av säkerhetsincidenter efter en säkerhetsöverträdelse. Den operativa delen av dessa förfaranden beskrivs i de gemensamma driftsförfarandena.

5.1   Infrastruktur för provning av säkerheten

Varje part åtar sig att upprätta en infrastruktur för provning av säkerheten (genom att använda den gemensamma programvaran och hårdvaran för att hitta sårbarheter i utvecklings- och driftfaserna)

| — | som är skild från produktionsmiljön, |
| --- | --- |

—

som är skild från produktionsmiljön,

| — | där säkerheten analyseras av en grupp som inte har att göra med utvecklingen och driften av systemet. |
| --- | --- |

—

där säkerheten analyseras av en grupp som inte har att göra med utvecklingen och driften av systemet.

Varje part åtar sig att utföra både statisk och dynamisk analys.

När det gäller dynamisk analys (som penetrationsprovning) åtar sig båda parterna att normalt begränsa utvärderingarna till prov- och acceptansmiljön (som de definieras i avsnitt 4.3 om acceptans-/provmiljöer). Undantag från denna policy måste godkännas av båda parterna.

Innan den används i produktionsmiljön ska varje programmodul i kopplingen (som den definieras i avsnitt 3.1 om kommunikationslänkens arkitektur) genomgå en provning av säkerheten.

Infrastrukturen för provning måste vara skild från produktionsmiljön på både nätverks- och infrastrukturnivå. Den provning av säkerheten som krävs för att kontrollera överensstämmelsen med säkerhetskraven utförs inom provningsinfrastrukturen.

5.2   Avstängning och reaktivering av kopplingen

Om det finns misstankar om att säkerheten i det schweiziska registret, SSTL, unionsregistret eller EUTL har äventyrats ska båda parter omedelbart underrätta varandra och stänga kopplingen mellan SSTL och EUTL.

| Förfarandena för informationsutbyte, beslut om avstängning och beslut om reaktivering ingår i de gemensamma driftsförfarandenas process för tillgodoseende av begäranden. |
| --- |

Förfarandena för informationsutbyte, beslut om avstängning och beslut om reaktivering ingår i de gemensamma driftsförfarandenas process för tillgodoseende av begäranden.

Avstängningar

Registerkopplingen i enlighet med bilaga II till avtalet kan stängas av

| — | administrativa skäl (t.ex. underhåll), vilket är planerat, |
| --- | --- |

—

administrativa skäl (t.ex. underhåll), vilket är planerat,

| — | säkerhetsskäl (eller på grund av störningar i it-infrastrukturen), vilket är oplanerat. |
| --- | --- |

—

säkerhetsskäl (eller på grund av störningar i it-infrastrukturen), vilket är oplanerat.

I nödfall ska en part informera den andra parten och ensidigt stänga registerkopplingen.

Om ett beslut fattas om att stänga registerkopplingen ska varje part se till att kopplingen bryts på nätverksnivå (genom att blockera delar av eller alla inkommande och utgående förbindelser).

| Beslutet om att stänga registerkopplingen, vare sig planerat eller oplanerat, fattas i enlighet med förfarandet för förändringshantering eller hantering av säkerhetsincidenter i de gemensamma driftsförfarandena. |
| --- |

Beslutet om att stänga registerkopplingen, vare sig planerat eller oplanerat, fattas i enlighet med förfarandet för förändringshantering eller hantering av säkerhetsincidenter i de gemensamma driftsförfarandena.

Reaktivering av kommunikationen

Beslutet om reaktivering av registerkopplingen fattas i enlighet med de gemensamma driftsförfarandena och i alla händelser efter att förfarandena för provning av säkerheten i enlighet med avsnitt 5.4 om riktlinjer för provning av säkerheten och avsnitt 4.2 om initialisering, kommunikation, reaktivering och provningsplan framgångsrikt har slutförts.

5.3   Säkerhetsöverträdelse

En säkerhetsöverträdelse betraktas som en säkerhetsincident som påverkar känsliga uppgifters konfidentialitet och integritet och/eller tillgängligheten till det system som hanterar dem.

Känsliga uppgifter anges i förteckningen över känsliga uppgifter och får hanteras i systemet eller i någon av systemets tillhörande delar.

Uppgifter som direkt berör säkerhetsöverträdelsen ska betraktas som känsliga, märkas med ”ETS KRITISK” och hanteras i enlighet med hanteringsanvisningarna, såvida inte något annat anges.

| Alla säkerhetsöverträdelser kommer att hanteras i enlighet med kapitlet om hantering av säkerhetsincidenter i de gemensamma driftsförfarandena. |
| --- |

Alla säkerhetsöverträdelser kommer att hanteras i enlighet med kapitlet om hantering av säkerhetsincidenter i de gemensamma driftsförfarandena.

5.4   Riktlinjer för provning av säkerheten

5.4.1   Programvara

Provningen av säkerheten, i tillämpliga fall även penetrationsprovning, ska åtminstone göras på alla nya större leveransversioner av programvaran i enlighet med de säkerhetskrav som anges i de tekniska standarderna för sammankoppling, för att bedöma kopplingens säkerhet och de därmed sammanhängande riskerna.

Om ingen större leveransversion har släppts under de senaste tolv månaderna ska en provning av säkerheten genomföras på det nuvarande systemet med beaktande av cyberhotens utveckling under de senaste tolv månaderna.

Provningen av registerkopplingens säkerhet ska göras i acceptansmiljön och vid behov i produktionsmiljön, under samordning och ömsesidig överenskommelse mellan båda parterna.

Provningen av webbapplikationer ska följa internationella öppna standarder, t.ex. de som har tagits fram av Open Web Application Security Project (Owasp).

5.4.2   Infrastruktur

Produktionsmiljöns infrastruktur ska regelbundet avsökas för att hitta sårbarheter (minst en gång i månaden), och upptäckta sårbarheter ska åtgärdas. Testning utförs enligt den metod som beskrivs i avsnitt 5.4.1 med hjälp av en uppdaterad sårbarhetsdatabas.

5.5   Riskbedömning

Om penetrationsprovning är tillämplig måste den ingå i provningen av säkerheten.

Varje part får anlita ett specialiserat företag för provningen av säkerheten, på villkor att detta företag

| — | har den kompetens och erfarenhet som krävs för sådan provning av säkerheten, |
| --- | --- |

—

har den kompetens och erfarenhet som krävs för sådan provning av säkerheten,

| — | inte är direkt underställt utvecklaren och/eller dess uppdragstagare och varken deltar i utvecklingen av kopplingens programvara eller är en underleverantör till utvecklaren, |
| --- | --- |

—

inte är direkt underställt utvecklaren och/eller dess uppdragstagare och varken deltar i utvecklingen av kopplingens programvara eller är en underleverantör till utvecklaren,

| — | har undertecknat ett sekretessavtal för att hålla resultaten konfidentiella och hantera dem på nivån ”ETS KRITISK” i enlighet med hanteringsanvisningarna. |
| --- | --- |

—

har undertecknat ett sekretessavtal för att hålla resultaten konfidentiella och hantera dem på nivån ”ETS KRITISK” i enlighet med hanteringsanvisningarna.

---

| 25.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1035

av den 23 juni 2021

om ändring av genomförandebesluten 2013/648/EU och 2013/650/EU vad gäller innehavaren av godkännandet och dess företrädare i unionen för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av viss genetiskt modifierad majs

[delgivet med nr C(2021) 4317]

(Text av betydelse för EES)

(Endast den nederländska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 19.2 och 21.2, och

av följande skäl:

| (1) | Monsanto Company, baserat i Förenta staterna, företräds i unionen av Bayer Agriculture BVBA, baserat i Belgien, när det gäller godkännandena för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs som godkänts genom kommissionens genomförandebeslut 2013/648/EU (2) och 2013/650/EU (3). Dow AgroSciences LLC, baserat i Förenta staterna, är den andra innehavaren av godkännande för den genetiskt modifierade majs som godkänts genom dessa genomförandebeslut. Dow AgroSciences LLC företräds av Dow AgroSciences Distribution S.A.S., baserat i Frankrike. |
| --- | --- |

(1)

Monsanto Company, baserat i Förenta staterna, företräds i unionen av Bayer Agriculture BVBA, baserat i Belgien, när det gäller godkännandena för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs som godkänts genom kommissionens genomförandebeslut 2013/648/EU (2) och 2013/650/EU (3). Dow AgroSciences LLC, baserat i Förenta staterna, är den andra innehavaren av godkännande för den genetiskt modifierade majs som godkänts genom dessa genomförandebeslut. Dow AgroSciences LLC företräds av Dow AgroSciences Distribution S.A.S., baserat i Frankrike.

| (2) | Genom en skrivelse av den 28 juli 2020 meddelade Bayer Agriculture BVBA, baserat i Belgien, kommissionen att Monsanto Company, baserat i Förenta staterna, den 1 augusti 2020 skulle ändra sin rättsliga form och byta namn till Bayer CropScience LP, baserat i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 28 juli 2020 meddelade Bayer Agriculture BVBA, baserat i Belgien, kommissionen att Monsanto Company, baserat i Förenta staterna, den 1 augusti 2020 skulle ändra sin rättsliga form och byta namn till Bayer CropScience LP, baserat i Förenta staterna.

| (3) | Genom en skrivelse av den 28 juli 2020 meddelade Bayer Agriculture BVBA kommissionen att man den 1 augusti 2020 skulle byta namn till Bayer Agriculture BV, baserat i Belgien. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 28 juli 2020 meddelade Bayer Agriculture BVBA kommissionen att man den 1 augusti 2020 skulle byta namn till Bayer Agriculture BV, baserat i Belgien.

| (4) | Genom en skrivelse av den 17 mars 2021 informerades kommissionen om att Dow AgroSciences LLC den 1 januari 2021 hade bytt namn till Corteva Agriscience LLC, baserat i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 17 mars 2021 informerades kommissionen om att Dow AgroSciences LLC den 1 januari 2021 hade bytt namn till Corteva Agriscience LLC, baserat i Förenta staterna.

| (5) | Genom en skrivelse av den 22 mars 2021 meddelade Corteva Agriscience LLC kommissionen att dess företrädare i unionen från och med den 22 mars 2021 är Corteva Agriscience Belgium B.V. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 22 mars 2021 meddelade Corteva Agriscience LLC kommissionen att dess företrädare i unionen från och med den 22 mars 2021 är Corteva Agriscience Belgium B.V.

| (6) | De begärda ändringarna är av rent administrativ karaktär och föranleder därför ingen ny bedömning av de berörda produkterna. |
| --- | --- |

(6)

De begärda ändringarna är av rent administrativ karaktär och föranleder därför ingen ny bedömning av de berörda produkterna.

| (7) | Genomförandebesluten 2013/648/EU och 2013/650/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Genomförandebesluten 2013/648/EU och 2013/650/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av genomförandebeslut 2013/648/EU

Genomförandebeslut 2013/648/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 6 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Innehavarna av godkännandet är






  a) | Corteva Agriscience LLC, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., och |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 6 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Innehavarna av godkännandet är

a)

Corteva Agriscience LLC, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., och

| b) | Bayer CropScience LP, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Belgien.” |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Belgien.”

| 2. | Artikel 8 ska ersättas med följande:

  ”Detta beslut riktar sig till






  a) | Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien, och |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Detta beslut riktar sig till

a)

Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien, och

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.” |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.”

| 3. | I bilagan ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Sökande och innehavare av godkännandet







  Namn: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adress: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna, |

3.

I bilagan ska led a ersättas med följande:

”a)

Sökande och innehavare av godkännandet

Sökande och innehavare av godkännandet

Namn:

Corteva Agriscience LLC

Adress:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna,

som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien,

och

| Namn: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adress: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, |

Namn:

Bayer CropScience LP

Adress:

800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna,

som företräds av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.”

Artikel 2

Ändringar av genomförandebeslut 2013/650/EU

Genomförandebeslut 2013/650/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 6 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Innehavarna av godkännandet är






  a) | Corteva Agriscience LLC, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., och |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 6 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Innehavarna av godkännandet är

a)

Corteva Agriscience LLC, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., och

| b) | Bayer CropScience LP, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Belgien.” |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Belgien.”

| 2. | Artikel 8 ska ersättas med följande:

  ”Detta beslut riktar sig till






  a) | Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien, och |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Detta beslut riktar sig till

a)

Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien, och

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.” |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.”

| 3. | I bilagan ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Sökande och innehavare av godkännandet







  Namn: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adress: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna, |

3.

I bilagan ska led a ersättas med följande:

”a)

Sökande och innehavare av godkännandet

Sökande och innehavare av godkännandet

Namn:

Corteva Agriscience LLC

Adress:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna,

som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien,

och

| Namn: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adress: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, |

Namn:

Bayer CropScience LP

Adress:

800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna,

som företräds av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.”

Artikel 3

Adressater

Detta beslut riktar sig till

| a) | Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien, och |
| --- | --- |

a)

Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Förenta staterna, som företräds av Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien, och

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien. |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, som företräds av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 23 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/648/EU av den 6 november 2013 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON89034 × 1507 × NK603 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 302, 13.11.2013, s. 38).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/650/EU av den 6 november 2013 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), fyra närstående genetiskt modifierade majssorter som kombinerar tre olika transformationshändelser (MON89034 × 1507 × MON88017 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON89034 × 1507 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7), MON89034 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON 88017 × 59122 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)) och fyra närstående genetiskt modifierade majssorter som kombinerar två olika transformationshändelser (MON89034 × 1507 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1), MON89034 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON88017 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON 88017 × 59122 (MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 302, 13.11.2013, s. 47).

3

---

| 25.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1036

av den 22 juni 2021

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/1113 vad gäller innehavaren av godkännandet och dess företrädare i unionen för utsläppande på marknaden av produkter som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1

(delgivet med nr C(2021) 4325)

(Endast de nederländska och tyska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 9.2 och 21.2, och

av följande skäl:

| (1) | Monsanto Company, baserat i Förenta staterna, företräds i unionen av Bayer Agriculture BVBA, baserat i Belgien, när det gäller godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1 i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1113 (2). KWS SAAT SE, baserat i Tyskland, är innehavare av godkännandet för den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1 som godkänts genom det genomförandebeslutet. |
| --- | --- |

(1)

Monsanto Company, baserat i Förenta staterna, företräds i unionen av Bayer Agriculture BVBA, baserat i Belgien, när det gäller godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1 i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1113 (2). KWS SAAT SE, baserat i Tyskland, är innehavare av godkännandet för den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1 som godkänts genom det genomförandebeslutet.

| (2) | Genom en skrivelse av den 28 juli 2020 meddelade Bayer Agriculture BVBA kommissionen att man den 1 augusti 2020 skulle ändra sin rättsliga form och byta namn till Bayer Agriculture BV. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 28 juli 2020 meddelade Bayer Agriculture BVBA kommissionen att man den 1 augusti 2020 skulle ändra sin rättsliga form och byta namn till Bayer Agriculture BV.

| (3) | Genom en skrivelse av den 28 juli 2020 meddelade Bayer Agriculture BVBA kommissionen att Monsanto Company den 1 augusti 2020 skulle ändra sin rättsliga form och byta namn till Bayer CropScience LP. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 28 juli 2020 meddelade Bayer Agriculture BVBA kommissionen att Monsanto Company den 1 augusti 2020 skulle ändra sin rättsliga form och byta namn till Bayer CropScience LP.

| (4) | De begärda ändringarna är av rent administrativ karaktär och föranleder därför ingen ny bedömning av de berörda produkterna. |
| --- | --- |

(4)

De begärda ändringarna är av rent administrativ karaktär och föranleder därför ingen ny bedömning av de berörda produkterna.

| (5) | Genom en skrivelse av den 10 augusti 2020 informerade kommissionen KWS SAAT SE om de begärda ändringarna. Genom en skrivelse av den 9 december 2020 informerade KWS SAAT SE kommissionen om att man godkänt de föreslagna ändringarna. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 10 augusti 2020 informerade kommissionen KWS SAAT SE om de begärda ändringarna. Genom en skrivelse av den 9 december 2020 informerade KWS SAAT SE kommissionen om att man godkänt de föreslagna ändringarna.

| (6) | Genomförandebeslut (EU) 2018/1113 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandebeslut (EU) 2018/1113 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av genomförandebeslut (EU) 2018/1113

Genomförandebeslut (EU) 2018/1113 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6.1 ska led b ska ersättas med följande:






  ”b) | Bayer CropScience LP, företrätt i unionen av Bayer Agriculture BV.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 6.1 ska led b ska ersättas med följande:

”b)

Bayer CropScience LP, företrätt i unionen av Bayer Agriculture BV.”

| 2. | I artikel 8 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, företrätt i unionen av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 8 ska led b ersättas med följande:

”b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, företrätt i unionen av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.”

| 3. | I bilagan ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Sökande och innehavare av godkännandet:
  Namn: KWS SAAT SE
  Adress: Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Tyskland

  och
  Namn: Bayer CropScience LP
  Adress: 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna

  Företrätt i unionen av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.” |
| --- | --- | --- |

3.

I bilagan ska led a ersättas med följande:

”a)

Sökande och innehavare av godkännandet:

Namn: KWS SAAT SE

Adress: Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Tyskland

och

Namn: Bayer CropScience LP

Adress: 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna

Företrätt i unionen av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.”

Artikel 2

Adressater

Detta beslut riktar sig till följande adressater:

| a) | KWS SAAT SE, Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Tyskland, och |
| --- | --- |

a)

KWS SAAT SE, Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Tyskland, och

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, företrätt i unionen av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien. |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna, företrätt i unionen av Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 22 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1113 av den 3 augusti 2018 om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1 (KM-ØØØH71-4) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 203, 10.8.2018, s. 32).

2

---

| 25.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1037

av den 16 juni 2021

om ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln ”Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen” i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 av den 17 april 2019 om det europeiska medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 6.2 och 6.3, och

av följande skäl:

| (1) | En ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln ”Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen” lämnades in till kommissionen den 22 april 2021. |
| --- | --- |

(1)

En ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln ”Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen” lämnades in till kommissionen den 22 april 2021.

| (2) | I initiativet uttrycktes målen enligt följande: Vi uppmanar Europeiska kommissionen att föreslå en EU-rättsakt som förbjuder reklam för fossila bränslen samt för luft-, väg- och vattenvägstransporter (utöver transporttjänster som är av allmänt ekonomiskt intresse) som drivs med fossila bränslen, reklam från alla företag som är verksamma på marknaden för fossila bränslen, särskilt de som utvinner, raffinerar, levererar, distribuerar eller säljer fossila bränslen, sponsring av företag som omfattas av punkt två ovan eller som använder varumärken eller kommersiella namn som används för fossila bränslen. Denna lag skulle omfattas av EU:s befogenheter, på så sätt att den skulle bestå av en förordning för den inre marknaden med syfte att förbättra konsumentskyddet samt ge en hög grad folkhälso- och miljöskydd. Denna lagstiftning skulle öka allmänhetens medvetenhet om produkter och tekniker som orsakar klimatförändringar och andra miljö- och hälsoskador. Som sådan skulle den uppnå mål som har planerats genom EU:s miljö- och konsumentskyddspolitik, med hjälp av harmonisering av bestämmelser om fossil reklam och sponsring. Detta skulle falla inom ramen för delade befogenheter (se artikel 4 i EUF-fördraget), inbegripet den inre marknaden, miljön och konsumentskydd. |
| --- | --- |

(2)

I initiativet uttrycktes målen enligt följande: Vi uppmanar Europeiska kommissionen att föreslå en EU-rättsakt som förbjuder reklam för fossila bränslen samt för luft-, väg- och vattenvägstransporter (utöver transporttjänster som är av allmänt ekonomiskt intresse) som drivs med fossila bränslen, reklam från alla företag som är verksamma på marknaden för fossila bränslen, särskilt de som utvinner, raffinerar, levererar, distribuerar eller säljer fossila bränslen, sponsring av företag som omfattas av punkt två ovan eller som använder varumärken eller kommersiella namn som används för fossila bränslen. Denna lag skulle omfattas av EU:s befogenheter, på så sätt att den skulle bestå av en förordning för den inre marknaden med syfte att förbättra konsumentskyddet samt ge en hög grad folkhälso- och miljöskydd. Denna lagstiftning skulle öka allmänhetens medvetenhet om produkter och tekniker som orsakar klimatförändringar och andra miljö- och hälsoskador. Som sådan skulle den uppnå mål som har planerats genom EU:s miljö- och konsumentskyddspolitik, med hjälp av harmonisering av bestämmelser om fossil reklam och sponsring. Detta skulle falla inom ramen för delade befogenheter (se artikel 4 i EUF-fördraget), inbegripet den inre marknaden, miljön och konsumentskydd.

| (3) | I en bilaga finns ytterligare information om initiativets innehåll, mål och bakgrund. I synnerhet tydliggörs det att de berörda fossila bränsleprodukterna inbegriper olja, fossilgas och kol. Dessutom tydliggörs omfattningen av det föreslagna/begärda förbudet, vilken, enligt organisatörerna, bör omfatta all slags reklam, direkt eller indirekt, samt all gratis eller säljfrämjande distribution och alla sponsorrelationer. Förbudet bör gälla både offline och online, och omfatta reklam och sponsring särskilt inom områdena idrott, utbildning, vetenskap, offentliga evenemang och tredjeparters medieevenemang. Bakgrunden till initiativet förklaras i bilagan enligt följande: 1) Det bör inte göras reklam för fossila bränslen eftersom de bidrar till klimatkrisen. 2) Det bör inte göras reklam för fossila bränslen eftersom de har orsakat en folkhälsokris. 3) Fossilbränsleföretag vilseför konsumenter, och vissa har visat sig bryta mot reklamriktlinjerna. 4) Fossilbränslesponsring som används i politiska syften. |
| --- | --- |

(3)

I en bilaga finns ytterligare information om initiativets innehåll, mål och bakgrund. I synnerhet tydliggörs det att de berörda fossila bränsleprodukterna inbegriper olja, fossilgas och kol. Dessutom tydliggörs omfattningen av det föreslagna/begärda förbudet, vilken, enligt organisatörerna, bör omfatta all slags reklam, direkt eller indirekt, samt all gratis eller säljfrämjande distribution och alla sponsorrelationer. Förbudet bör gälla både offline och online, och omfatta reklam och sponsring särskilt inom områdena idrott, utbildning, vetenskap, offentliga evenemang och tredjeparters medieevenemang. Bakgrunden till initiativet förklaras i bilagan enligt följande: 1) Det bör inte göras reklam för fossila bränslen eftersom de bidrar till klimatkrisen. 2) Det bör inte göras reklam för fossila bränslen eftersom de har orsakat en folkhälsokris. 3) Fossilbränsleföretag vilseför konsumenter, och vissa har visat sig bryta mot reklamriktlinjerna. 4) Fossilbränslesponsring som används i politiska syften.

| (4) | Gruppen med organisatörer har också lämnat in ett utkast till rättsakt med titeln ”Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen: direktiv genom det europeiska medborgarinitiativet”. Utkastet till rättsakt omfattar reklam för fossila bränsleprodukter, fossilbränsleföretag och säljfrämjande verksamheter a) i press och andra tryckta publikationer, b) i alla slags audiovisuella kommersiella meddelanden, c) i radiosändningar, d) i informationssamhällets tjänster, och e) genom sponsring med anknytning till fossila bränslen, inbegripet gratis eller rabatterad distribution av fossila bränsleprodukter. |
| --- | --- |

(4)

Gruppen med organisatörer har också lämnat in ett utkast till rättsakt med titeln ”Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen: direktiv genom det europeiska medborgarinitiativet”. Utkastet till rättsakt omfattar reklam för fossila bränsleprodukter, fossilbränsleföretag och säljfrämjande verksamheter a) i press och andra tryckta publikationer, b) i alla slags audiovisuella kommersiella meddelanden, c) i radiosändningar, d) i informationssamhällets tjänster, och e) genom sponsring med anknytning till fossila bränslen, inbegripet gratis eller rabatterad distribution av fossila bränsleprodukter.

| (5) | I den mån som initiativet syftar till att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa och att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt har kommissionen befogenhet att lägga fram ett förslag till rättsakt på grundval av artikel 192 i fördraget. |
| --- | --- |

(5)

I den mån som initiativet syftar till att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa och att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt har kommissionen befogenhet att lägga fram ett förslag till rättsakt på grundval av artikel 192 i fördraget.

| (6) | I den mån som det finns skillnader mellan nationella bestämmelser som kan medföra handelshinder och hinder för utövandet av grundläggande friheter, och på detta sätt, ha en direkt inverkan på den inre marknadens funktion eller skapa märkbar snedvridning av konkurrensen har kommissionen befogenhet att lägga fram ett förslag till rättsakt för att tillnärma bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera på grundval av artikel 114 i fördraget. |
| --- | --- |

(6)

I den mån som det finns skillnader mellan nationella bestämmelser som kan medföra handelshinder och hinder för utövandet av grundläggande friheter, och på detta sätt, ha en direkt inverkan på den inre marknadens funktion eller skapa märkbar snedvridning av konkurrensen har kommissionen befogenhet att lägga fram ett förslag till rättsakt för att tillnärma bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera på grundval av artikel 114 i fördraget.

| (7) | Av dessa skäl faller inga delar av initiativet uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen. |
| --- | --- |

(7)

Av dessa skäl faller inga delar av initiativet uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen.

| (8) | Denna slutsats påverkar inte bedömningen av huruvida de konkreta faktiska och verkliga villkoren som krävs för att kommissionen ska kunna agera, inbegripet proportionalitet och förenlighet med de grundläggande rättigheterna, kommer att uppfyllas i detta fall. |
| --- | --- |

(8)

Denna slutsats påverkar inte bedömningen av huruvida de konkreta faktiska och verkliga villkoren som krävs för att kommissionen ska kunna agera, inbegripet proportionalitet och förenlighet med de grundläggande rättigheterna, kommer att uppfyllas i detta fall.

| (9) | Gruppen av organisatörer har lämnat tillräckliga bevis på att det uppfyller de krav som anges i artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) 2019/788, och har utsett kontaktpersoner i enlighet med artikel 5.3 första stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Gruppen av organisatörer har lämnat tillräckliga bevis på att det uppfyller de krav som anges i artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) 2019/788, och har utsett kontaktpersoner i enlighet med artikel 5.3 första stycket i den förordningen.

| (10) | Det föreslagna initiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen eller mot de rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(10)

Det föreslagna initiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen eller mot de rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (11) | Initiativet med titeln ”Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen” bör därför registreras. |
| --- | --- |

(11)

Initiativet med titeln ”Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen” bör därför registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det europeiska medborgarinitiativet med titeln ”Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen” ska registreras.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till gruppen med organisatörer för det europeiska medborgarinitiativet med titeln ”Förbjud reklam och sponsring som gäller fossila bränslen”, som företräds av kontaktpersonerna Silvia PASTORELLI och Sílvia DÍAZ PÉREZ.

Utfärdat i Bryssel den 16 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Věra JOUROVÁ

Vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---

| 25.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2021/1038

av den 23 juni 2021

om beviljande av en övergångsperiod för Konungariket Nederländerna i enlighet med beslut 2008/477/EG vad gäller en uppdatering av de tekniska villkor som är tillämpliga på frekvensbandet 2 500–2 690 MHz

[delgivet med nr C(2021) 4433]

(Endast den nederländska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (1), särskilt artikel 4.5,

med beaktande av kommissionens beslut 2008/477/EG av den 13 juni 2008 om harmonisering av frekvensbandet 2 500–2 690 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen (2), särskilt artikel 2.2,

med beaktande av den begäran som Nederländerna lämnade in den 6 januari 2021, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt beslut 2008/477/EG ska medlemsstaterna på icke-exklusiv grund anvisa frekvensbandet 2 500–2 690 MHz och göra det tillgängligt för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster, i enlighet med de parametrar som anges i bilagan till det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt beslut 2008/477/EG ska medlemsstaterna på icke-exklusiv grund anvisa frekvensbandet 2 500–2 690 MHz och göra det tillgängligt för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster, i enlighet med de parametrar som anges i bilagan till det beslutet.

| (2) | I artikel 2.2 i beslut 2008/477/EG föreskrivs att medlemsstater som använder tidsdelad duplex eller ”endast nedlänk” utanför delbandet 2 570–2 620 MHz den dag då det beslutet får verkan får begära en övergångsperiod för genomförandet av beslutet, i enlighet med artikel 4.5 i beslut nr 676/2002/EG. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2.2 i beslut 2008/477/EG föreskrivs att medlemsstater som använder tidsdelad duplex eller ”endast nedlänk” utanför delbandet 2 570–2 620 MHz den dag då det beslutet får verkan får begära en övergångsperiod för genomförandet av beslutet, i enlighet med artikel 4.5 i beslut nr 676/2002/EG.

| (3) | Nederländerna har underrättat kommissionen om att tillstånd visserligen har beviljats för användning av huvuddelen av delbandet 2 570–2 620 MHz i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2020/636 (3), men att två begränsade avsnitt av bandet, nämligen delarna 2 565–2 570 MHz och 2 685–2 690 MHz fortfarande är föremål för två tillstånd som omfattar tidsdelad duplex i stället för frekvensduplex och som beviljades 2010 i enlighet med beslut 2008/477/EG och kommer att löpa ut under 2030. |
| --- | --- |

(3)

Nederländerna har underrättat kommissionen om att tillstånd visserligen har beviljats för användning av huvuddelen av delbandet 2 570–2 620 MHz i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2020/636 (3), men att två begränsade avsnitt av bandet, nämligen delarna 2 565–2 570 MHz och 2 685–2 690 MHz fortfarande är föremål för två tillstånd som omfattar tidsdelad duplex i stället för frekvensduplex och som beviljades 2010 i enlighet med beslut 2008/477/EG och kommer att löpa ut under 2030.

| (4) | Genom en skrivelse till kommissionen av den 6 januari 2021 begärde Nederländerna en övergångsperiod i enlighet med artikel 2.2 i beslut 2008/477/EG så att de två ovannämnda tillstånden för tidsdelad duplex skulle kunna gälla tills de löpte ut. Dessa tillstånd beviljades genom beslut av Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat. Det ena tillståndet beviljades med referensnummer AT-EZK/7635162 ärendenummer 6781570-G1 och gäller under perioden 3 januari 2013–2 januari 2030 och det andra tillståndet beviljades med referensnummer AT-EZK/7937970 ärendenummer 6697351 och gäller under perioden 11 maj 2010–11 maj 2030. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse till kommissionen av den 6 januari 2021 begärde Nederländerna en övergångsperiod i enlighet med artikel 2.2 i beslut 2008/477/EG så att de två ovannämnda tillstånden för tidsdelad duplex skulle kunna gälla tills de löpte ut. Dessa tillstånd beviljades genom beslut av Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat. Det ena tillståndet beviljades med referensnummer AT-EZK/7635162 ärendenummer 6781570-G1 och gäller under perioden 3 januari 2013–2 januari 2030 och det andra tillståndet beviljades med referensnummer AT-EZK/7937970 ärendenummer 6697351 och gäller under perioden 11 maj 2010–11 maj 2030.

| (5) | Till stöd för sin begäran har Nederländerna inkommit med tillräcklig information och motivering. Genom att under övergångsperioden bibehålla de två befintliga tillstånden, som används för tillhandahållandet av allmänna mobilkommunikationstjänster, förhindrar de nederländska myndigheterna att tillhandahållandet av mobilkommunikationstjänster från dessa två tillståndsinnehavare avbryts och motverkar snedvridning av dagens situation med lika konkurrensvillkor på mobilkommunikationsmarknaden i Nederländerna. De omfattande användningsbegränsningar som är kopplade till användningen av de två motsvarande spektrumpartierna innebär också att dessa tillstånd inte fick ingå i definitionen och fastställandet av det allmänt tillämpliga spektrumtaket. Följaktligen kommer övergångsperioden att säkerställa en stabil konkurrenssituation på mobilkommunikationsmarknaden och inte i onödan skjuta upp genomförandet av beslut 2008/477/EG i Nederländerna. |
| --- | --- |

(5)

Till stöd för sin begäran har Nederländerna inkommit med tillräcklig information och motivering. Genom att under övergångsperioden bibehålla de två befintliga tillstånden, som används för tillhandahållandet av allmänna mobilkommunikationstjänster, förhindrar de nederländska myndigheterna att tillhandahållandet av mobilkommunikationstjänster från dessa två tillståndsinnehavare avbryts och motverkar snedvridning av dagens situation med lika konkurrensvillkor på mobilkommunikationsmarknaden i Nederländerna. De omfattande användningsbegränsningar som är kopplade till användningen av de två motsvarande spektrumpartierna innebär också att dessa tillstånd inte fick ingå i definitionen och fastställandet av det allmänt tillämpliga spektrumtaket. Följaktligen kommer övergångsperioden att säkerställa en stabil konkurrenssituation på mobilkommunikationsmarknaden och inte i onödan skjuta upp genomförandet av beslut 2008/477/EG i Nederländerna.

| (6) | De gränsvärden gällande utstrålad effekt som är förknippade med användningen av detta spektrum inom ramen för de berörda tillstånden är också i linje med de internationella samordningsavtal som ingåtts med angränsande medlemsstater för att säkerställa att inga störningar uppstår i dessa medlemsstater. Följaktligen kommer övergångsperioden inte att skjuta upp genomförandet av beslut 2008/477/EG i angränsande medlemsstater. |
| --- | --- |

(6)

De gränsvärden gällande utstrålad effekt som är förknippade med användningen av detta spektrum inom ramen för de berörda tillstånden är också i linje med de internationella samordningsavtal som ingåtts med angränsande medlemsstater för att säkerställa att inga störningar uppstår i dessa medlemsstater. Följaktligen kommer övergångsperioden inte att skjuta upp genomförandet av beslut 2008/477/EG i angränsande medlemsstater.

| (7) | Övergångsperioden skulle inte heller gå utöver vad som är nödvändigt och inte förhindra införandet av en gemensam ram och harmoniserade tekniska villkor för användning av frekvensbandet 2 500–2 690 MHz, begränsningar tillhandahålls i bandet 2 685–2 690 MHz för att skydda radioastronomitjänster i det angränsande bandet, och användningen av frekvensen 2 565–2 570 MHz begränsas för att skydda angränsande användning av frekvensduplex. |
| --- | --- |

(7)

Övergångsperioden skulle inte heller gå utöver vad som är nödvändigt och inte förhindra införandet av en gemensam ram och harmoniserade tekniska villkor för användning av frekvensbandet 2 500–2 690 MHz, begränsningar tillhandahålls i bandet 2 685–2 690 MHz för att skydda radioastronomitjänster i det angränsande bandet, och användningen av frekvensen 2 565–2 570 MHz begränsas för att skydda angränsande användning av frekvensduplex.

| (8) | Därmed skulle denna övergångsperiod säkerställa att EU-målen för frekvensbandet 2 500–2 690 MHz uppnås till lägsta möjliga kostnad för varje medlemsstat och operatör. |
| --- | --- |

(8)

Därmed skulle denna övergångsperiod säkerställa att EU-målen för frekvensbandet 2 500–2 690 MHz uppnås till lägsta möjliga kostnad för varje medlemsstat och operatör.

| (9) | Av dessa skäl tycks den begärda övergångsperioden vara motiverad och proportionerlig och den skulle inte i onödan skjuta upp genomförandet av beslut 2008/477/EG i Nederländerna eller i andra medlemsstater eller ge upphov till orimliga skillnader mellan medlemsstater vad gäller konkurrens- eller regleringssituation. |
| --- | --- |

(9)

Av dessa skäl tycks den begärda övergångsperioden vara motiverad och proportionerlig och den skulle inte i onödan skjuta upp genomförandet av beslut 2008/477/EG i Nederländerna eller i andra medlemsstater eller ge upphov till orimliga skillnader mellan medlemsstater vad gäller konkurrens- eller regleringssituation.

| (10) | Medlemmarna i radiospektrumkommittén rådfrågades och angav vid sina möten den 9 och 10 mars 2021 att de inte invände mot övergångsperioden. |
| --- | --- |

(10)

Medlemmarna i radiospektrumkommittén rådfrågades och angav vid sina möten den 9 och 10 mars 2021 att de inte invände mot övergångsperioden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En övergångsperiod beviljas härmed Nederländerna inom ramen för beslut 2008/477/EG på de villkor som anges i detta beslut.

Artikel 2

Härmed bemyndigas Nederländerna att senast till och med den 11 maj 2030 använda tidsdelad duplex i stället för frekvensduplex i delbanden 2 565–2 570 MHz och 2 685–2 690 MHz.

Artikel 3

Nederländerna ska fortsätta att säkerställa att användningen av tidsdelad duplex i enlighet med artikel 2 inte i onödan skjuter upp genomförandet av beslut 2008/477/EG, inte ger upphov till orimliga skillnader mellan medlemsstater vad gäller konkurrenssituation eller regleringssituation och inte påverkar markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster och som redan används eller kommer att användas i frekvensbandet 2 500–2 690 MHz i enlighet med de tekniska parametrar som harmoniseras genom beslut 2008/477/EG i andra medlemsstater.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 23 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Thierry BRETON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 163, 24.6.2008, s. 37.

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/636 av den 8 maj 2020 om ändring av beslut 2008/477/EG vad gäller en uppdatering av de tekniska villkor som är tillämpliga på frekvensbandet 2 500–2 690 MHz (EUT L 149, 12.5.2020, s. 3).

3

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 25.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/41

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT nr 130/2021

av den 15 mars 2021

om ändring av protokoll 10 till EES-avtalet om förenkling av kontroller och formaliteter vid godsbefordran [2021/1039]

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | De relevanta bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (1) och kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2) har ersatts av de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (3), kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (4) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (5). |
| --- | --- |

(1)

De relevanta bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (1) och kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2) har ersatts av de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (3), kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (4) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (5).

| (2) | Europeiska unionens lagstiftning om säkerhetsrelaterade tullåtgärder har ändrats, framför allt genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2151 av den 13 december 2019 om upprättande av ett arbetsprogram för utveckling och införande av de elektroniska system som föreskrivs i unionens tullkodex (6). |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionens lagstiftning om säkerhetsrelaterade tullåtgärder har ändrats, framför allt genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2151 av den 13 december 2019 om upprättande av ett arbetsprogram för utveckling och införande av de elektroniska system som föreskrivs i unionens tullkodex (6).

| (3) | Bestämmelserna i protokoll 10 om förenkling av kontroller och formaliteter vid godsbefordran (nedan kallat protokoll 10) till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) bör anpassas till ändringarna av Europeiska unionens lagstiftning, i syfte att garantera en likvärdig säkerhetsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Bestämmelserna i protokoll 10 om förenkling av kontroller och formaliteter vid godsbefordran (nedan kallat protokoll 10) till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) bör anpassas till ändringarna av Europeiska unionens lagstiftning, i syfte att garantera en likvärdig säkerhetsnivå.

| (4) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (7) införlivades i EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 154/2018 av den 6 juli 2018 om ändring av bilaga XI (Elektronisk kommunikation, audiovisuella tjänster och informationssamhället) och protokoll 37 (med den förteckning som avses i artikel 101) till EES-avtalet (8). |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (7) införlivades i EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 154/2018 av den 6 juli 2018 om ändring av bilaga XI (Elektronisk kommunikation, audiovisuella tjänster och informationssamhället) och protokoll 37 (med den förteckning som avses i artikel 101) till EES-avtalet (8).

| (5) | Detta beslut bör inte omfatta Island och Liechtenstein. Det skulle dock, med förbehåll för ett nytt beslut, kunna öppnas för dessa länder. |
| --- | --- |

(5)

Detta beslut bör inte omfatta Island och Liechtenstein. Det skulle dock, med förbehåll för ett nytt beslut, kunna öppnas för dessa länder.

| (6) | Protokoll 10 till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Protokoll 10 till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokoll 10 till EES-avtalet ska ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

1.   Detta beslut träder i kraft den 15 mars 2021, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (*1). Det ska tillämpas från och med den 15 mars 2021.

2.   I avvaktan på de anmälningar som avses i punkt 1 ska Europeiska unionen och Norge tillämpa detta beslut provisoriskt från och med den 15 mars 2021.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 15 mars 2021.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Clara GANSLANDT

Ordförande

Gemensamma EES-kommitténs

Sekreterare

Hege M. HOFF

Mikołaj KARŁOWSKI

---

(1)  
  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

1

(2)  
  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 343, 29.12.2015, s. 1.

4

(5)  
  EUT L 343, 29.12.2015, s. 558.

5

(6)  
  EUT L 325, 16.12.2019, s. 168.

6

(7)  
  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

7

(8)  
  EUT L 183, 19.7.2018, s. 23.

8

(*1)  Konstitutionella krav finns angivna.

*1

---

BILAGA

1.

”KAPITEL IIa

TULLSÄKERHETSÅTGÄRDER

Artikel 9a

Definitioner

I detta kapitel gäller följande definitioner:

| a) | risk: sannolikheten för och konsekvensen av att det i samband med införsel, utförsel, transitering, flyttning och slutanvändning av varor som befordras mellan en av de avtalsslutande parternas tullområde och ett tredjeland samt vid förekomst av varor som inte omfattas av fri rörlighet inträffar en händelse som utgör en risk för de avtalsslutande parternas säkerhet och skydd, för folkhälsan, miljön eller för konsumenterna. |
| --- | --- |

a)

risk: sannolikheten för och konsekvensen av att det i samband med införsel, utförsel, transitering, flyttning och slutanvändning av varor som befordras mellan en av de avtalsslutande parternas tullområde och ett tredjeland samt vid förekomst av varor som inte omfattas av fri rörlighet inträffar en händelse som utgör en risk för de avtalsslutande parternas säkerhet och skydd, för folkhälsan, miljön eller för konsumenterna.

| b) | riskhantering: systematisk identifiering av risker och genomförande av alla åtgärder som krävs för att begränsa exponeringen för risker. I detta ingår t.ex. insamling av uppgifter och information, riskanalys och riskbedömning, föreskrifter om och vidtagande av åtgärder samt regelbunden övervakning och översyn av processen och dess resultat, baserat på källor eller strategier som fastställts av de avtalsslutande parterna eller internationellt. |
| --- | --- |

b)

riskhantering: systematisk identifiering av risker och genomförande av alla åtgärder som krävs för att begränsa exponeringen för risker. I detta ingår t.ex. insamling av uppgifter och information, riskanalys och riskbedömning, föreskrifter om och vidtagande av åtgärder samt regelbunden övervakning och översyn av processen och dess resultat, baserat på källor eller strategier som fastställts av de avtalsslutande parterna eller internationellt.

| c) | brevförsändelser: brev, vykort och brev med blindskrift och trycksaker som inte är belagda med import- eller exporttull. |
| --- | --- |

c)

brevförsändelser: brev, vykort och brev med blindskrift och trycksaker som inte är belagda med import- eller exporttull.

| d) | expressförsändelse: en försändelse som transporteras av eller under ansvar av en integrerad tjänst som tillhandahåller påskyndad/tidsbestämd hämtning, transport, tullklarering och leverans av paket samtidigt som man följer sådana försändelser och håller kontroll över dem under hela leveransen. |
| --- | --- |

d)

expressförsändelse: en försändelse som transporteras av eller under ansvar av en integrerad tjänst som tillhandahåller påskyndad/tidsbestämd hämtning, transport, tullklarering och leverans av paket samtidigt som man följer sådana försändelser och håller kontroll över dem under hela leveransen.

| e) | varor i postförsändelse: andra varor än brevförsändelser, inneslutna i ett postpaket eller paket och transporterade under ansvar av eller av en operatör som är etablerad i och utsedd av en avtalsslutande part för att tillhandahålla de internationella tjänster som omfattas av världspostkonventionen som antogs den 10 juli 1984 inom ramen för Förenta nationerna, och som transporteras i enlighet med bestämmelserna i den konventionen. |
| --- | --- |

e)

varor i postförsändelse: andra varor än brevförsändelser, inneslutna i ett postpaket eller paket och transporterade under ansvar av eller av en operatör som är etablerad i och utsedd av en avtalsslutande part för att tillhandahålla de internationella tjänster som omfattas av världspostkonventionen som antogs den 10 juli 1984 inom ramen för Förenta nationerna, och som transporteras i enlighet med bestämmelserna i den konventionen.

| f) | tulldeklaration: den handling genom vilken en person i föreskriven form och på föreskrivet sätt anger ett önskemål om att hänföra varor till ett visst tullförfarande, i tillämpliga fall med uppgift om vilka eventuella specifika arrangemang som önskas. |
| --- | --- |

f)

tulldeklaration: den handling genom vilken en person i föreskriven form och på föreskrivet sätt anger ett önskemål om att hänföra varor till ett visst tullförfarande, i tillämpliga fall med uppgift om vilka eventuella specifika arrangemang som önskas.

| g) | deklaration för tillfällig lagring: den handling genom vilken en person anger, i föreskriven form och på föreskrivet sätt, att varor lagras tillfälligt. |
| --- | --- |

g)

deklaration för tillfällig lagring: den handling genom vilken en person anger, i föreskriven form och på föreskrivet sätt, att varor lagras tillfälligt.

Artikel 9b

Allmänna bestämmelser om säkerhet och skydd

1.   De avtalsslutande parterna ska förbinda sig att införa och tillämpa de säkerhetsrelaterade tullåtgärder som fastställs i detta kapitel för godsbefordran från eller till tredjeland och att därigenom säkerställa en likvärdig nivå på säkerhet och skydd vid sina yttre gränser.

2.   De avtalsslutande parterna ska avstå från att tillämpa de säkerhetsrelaterade tullåtgärder som fastställs i detta kapitel vid godsbefordran mellan sina tullområden.

3.   För att säkerställa överensstämmelse med detta avtal ska de avtalsslutande parterna samråda före ett eventuellt ingående av avtal med tredjeland inom de områden som avses i detta kapitel, särskilt om det planerade avtalet innehåller bestämmelser som avviker från de säkerhetsrelaterade tullåtgärder som fastställs i detta kapitel.

Artikel 9c

Deklarationer före införsel och utförsel av varor

1.   Av säkerhets- och skyddsskäl ska varor som förs in i de avtalsslutande parternas tullområden från tredjeland omfattas av en summarisk införseldeklaration, med undantag för varor som befordras med transportmedel som endast passerar genom tullområdenas territorialvatten eller luftrum utan att göra uppehåll i dessa territorier.

2.   Av säkerhets- och skyddsskäl ska varor som förs ut ur de avtalsslutande parternas tullområde till tredjeland omfattas av en summarisk utförseldeklaration, med undantag för varor som befordras med transportmedel som endast passerar genom tullområdenas territorialvatten eller luftrum utan att göra uppehåll i dessa territorier.

3.   Den summariska införsel- eller utförseldeklarationen ska inges innan varorna förs in i eller ut ur de avtalsslutande parternas tullområden.

4.   Om det föreligger en skyldighet att inge en summarisk införsel- eller utförseldeklaration för varor som förs in i eller ut ur de avtalsslutande parternas tullområden men en sådan deklaration inte har ingetts, ska en av de personer som avses i punkt 5 eller 6 omedelbart inge en sådan deklaration eller, om tullmyndigheterna tillåter det, i stället inge en tulldeklaration eller deklaration för tillfällig lagring som ska innehålla åtminstone de uppgifter som krävs för en summarisk införsel- eller utförseldeklaration. Under sådana omständigheter ska tullmyndigheterna utföra en riskanalys av säkerhets- och skyddsskäl för dessa varor på grundval av tulldeklarationen eller deklarationen för tillfällig lagring.

5.   Varje avtalsslutande part ska fastställa vilka personer som är ansvariga för att inge summariska utförseldeklarationer samt ange vilka myndigheter som är behöriga att ta emot dem.

6.   Den summariska införseldeklarationen ska inges av fraktföraren.

Trots fraktförarens skyldigheter får den summariska införseldeklarationen i stället inges av någon av följande personer:

| a) | Importören, varumottagaren eller en annan person i vars namn eller för vars räkning fraktföraren agerar. |
| --- | --- |

a)

Importören, varumottagaren eller en annan person i vars namn eller för vars räkning fraktföraren agerar.

| b) | Varje person som kan anmäla eller låta anmäla varornas ankomst till tullkontoret för första införsel. |
| --- | --- |

b)

Varje person som kan anmäla eller låta anmäla varornas ankomst till tullkontoret för första införsel.

I särskilda fall, där samtliga de uppgifter i den summariska införseldeklarationen som krävs för riskanalys av säkerhets- och skyddsskäl inte kan erhållas från de personer som avses i första stycket, får andra personer som har dessa upplysningar och vederbörliga rättigheter att tillhandahålla dem anmodas att lämna dessa upplysningar.

Varje person som lämnar in uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ska ansvara för de uppgifter som personen lämnat in.

7.   Genom undantag från punkt 6 i denna artikel och fram till de datum då det elektroniska system som avses i artikel 1.1 i bilaga I införs, ska varje avtalsslutande part fastställa vilka personer som är skyldiga att inge den summariska införseldeklarationen och på vilket sätt den ska inges, för att utbyta information som rör den och för att begära ändring och/eller ogiltigförklaring av den.

8.   Tullmyndigheterna i de avtalsslutande parterna får fastställa i vilka fall en tulldeklaration eller deklaration för tillfällig lagring kan användas som en summarisk införsel- eller utförseldeklaration, under förutsättning att

| a) | tulldeklarationen eller deklarationen för tillfällig lagring innehåller de uppgifter som krävs för en summarisk införsel- eller utförseldeklaration, och |
| --- | --- |

a)

tulldeklarationen eller deklarationen för tillfällig lagring innehåller de uppgifter som krävs för en summarisk införsel- eller utförseldeklaration, och

| b) | ersättningsdeklarationen inges före utgången av tidsfristen för ingivande av den summariska införsel- eller utförseldeklarationen. |
| --- | --- |

b)

ersättningsdeklarationen inges före utgången av tidsfristen för ingivande av den summariska införsel- eller utförseldeklarationen.

9.   I bilaga I fastställs följande:

| — | Det elektroniska systemet för summariska införseldeklarationer. |
| --- | --- |

—

Det elektroniska systemet för summariska införseldeklarationer.

| — | Den summariska införsel- och utförseldeklarationens utformning och innehåll. |
| --- | --- |

—

Den summariska införsel- och utförseldeklarationens utformning och innehåll.

| — | Undantag från kravet att inge en summarisk införsel- eller utförseldeklaration. |
| --- | --- |

—

Undantag från kravet att inge en summarisk införsel- eller utförseldeklaration.

| — | Plats för ingivande av en summarisk införsel- eller utförseldeklaration. |
| --- | --- |

—

Plats för ingivande av en summarisk införsel- eller utförseldeklaration.

| — | Tidsfrister för ingivande av en summarisk införsel- eller utförseldeklaration. |
| --- | --- |

—

Tidsfrister för ingivande av en summarisk införsel- eller utförseldeklaration.

| — | De tekniska villkoren för de elektroniska system som används för att inge en summarisk införseldeklaration. |
| --- | --- |

—

De tekniska villkoren för de elektroniska system som används för att inge en summarisk införseldeklaration.

| — | Finansieringsöverenskommelsen avseende ansvar, åtaganden och förväntningar i samband med genomförandet och driften av importkontrollsystemet 2. |
| --- | --- |

—

Finansieringsöverenskommelsen avseende ansvar, åtaganden och förväntningar i samband med genomförandet och driften av importkontrollsystemet 2.

| — | Alla övriga bestämmelser som är nödvändiga för tillämpningen av denna artikel. |
| --- | --- |

—

Alla övriga bestämmelser som är nödvändiga för tillämpningen av denna artikel.

Artikel 9d

Godkänd ekonomisk aktör

1.   En avtalsslutande part ska med förbehåll för de kriterier som anges i bilaga II bevilja varje ekonomisk aktör som är etablerad inom dess tullområde status som ’godkänd ekonomisk aktör’ i säkerhetssyfte.

En godkänd ekonomisk aktör ska omfattas av lättnader när det gäller säkerhetsrelaterade tullkontroller.

Med förbehåll för de bestämmelser och villkor som fastställs i punkt 2 ska status som godkänd ekonomisk aktör som beviljats av den ena avtalsslutande parten erkännas av den andra avtalsslutande parten utan att det påverkar tullkontroller, särskilt när det gäller genomförande av avtal med tredjeland gällande mekanismer för ömsesidigt erkännande av godkända ekonomiska aktörers status.

2.   I bilaga II fastställs följande:

| — | Bestämmelserna om beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör, i synnerhet kriterierna för att bevilja den statusen samt villkoren för att genomföra kriterierna. |
| --- | --- |

—

Bestämmelserna om beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör, i synnerhet kriterierna för att bevilja den statusen samt villkoren för att genomföra kriterierna.

| — | Vilken form av lättnader som ska beviljas. |
| --- | --- |

—

Vilken form av lättnader som ska beviljas.

| — | Bestämmelser om tillfälligt upphävande, upphävande och återkallelse av status som godkänd ekonomisk aktör. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om tillfälligt upphävande, upphävande och återkallelse av status som godkänd ekonomisk aktör.

| — | Villkor för de avtalsslutande parternas informationsutbyte om sina respektive godkända ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

—

Villkor för de avtalsslutande parternas informationsutbyte om sina respektive godkända ekonomiska aktörer.

| — | Alla övriga åtgärder som behövs för tillämpningen av denna artikel. |
| --- | --- |

—

Alla övriga åtgärder som behövs för tillämpningen av denna artikel.

Artikel 9e

Säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller och säkerhets- och skyddsrelaterad riskhantering

1.   Andra säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller än stickprovskontroller ska främst baseras på riskanalys som görs med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik i syfte att, på grundval av kriterier som utarbetats av de avtalsslutande parterna, identifiera och bedöma risker och utarbeta nödvändiga motåtgärder.

2.   Säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller ska utföras inom en gemensam ram för riskhantering, och baseras på utbyte av riskrelaterad information och riskanalysresultat mellan de avtalsslutande parternas tullmyndigheter. Norges tullmyndighet ska genom sitt deltagande i den tullkodexkommitté som avses i artikel 9h.4 i kapitel IIa bidra till att fastställa gemensamma riskkriterier och riskstandarder, kontrollåtgärder och prioriterade kontrollområden beträffande uppgifterna i de summariska införsel- och utförseldeklarationerna. Kontroller som grundar sig på sådan information och sådana kriterier ska utföras utan att det påverkar andra tullkontroller.

3.   De avtalsslutande parterna ska använda ett gemensamt riskhanteringssystem för att utbyta riskrelaterad information, information om genomförandet av gemensamma riskkriterier och riskstandarder, information om gemensamma prioriterade kontrollområden och tullrelaterad krishantering samt om riskanalysresultat och kontrollresultat.

4.   De avtalsslutande parterna ska erkänna varandras riskhanteringssystem som likvärdiga vad gäller säkerhet och skydd.

5.   Gemensamma EES-kommittén ska anta alla bestämmelser som behövs för tillämpningen av denna artikel.

Artikel 9f

Övervakning av genomförandet av säkerhetsrelaterade tullåtgärder

1.   Gemensamma EES-kommittén ska fastställa villkoren för hur de avtalsslutande parterna ska övervaka genomförandet av detta kapitel och kontrollera att bestämmelserna i detta kapitel och bilagorna till detta protokoll efterlevs.

2.   Den övervakning som avses i punkt 1 kan ske i form av:

| — | regelbunden utvärdering av genomförandet av detta kapitel, särskilt likvärdigheten vad gäller de säkerhetsrelaterade tullåtgärderna, |
| --- | --- |

—

regelbunden utvärdering av genomförandet av detta kapitel, särskilt likvärdigheten vad gäller de säkerhetsrelaterade tullåtgärderna,

| — | en granskning som syftar till att tillämpningen förbättras eller bestämmelserna ändras så att de bättre uppfyller sina mål, |
| --- | --- |

—

en granskning som syftar till att tillämpningen förbättras eller bestämmelserna ändras så att de bättre uppfyller sina mål,

| — | anordnande av tematiska möten för de båda avtalsslutande parternas sakkunniga samt granskning av administrativa förfaranden, bland annat genom besök på plats. |
| --- | --- |

—

anordnande av tematiska möten för de båda avtalsslutande parternas sakkunniga samt granskning av administrativa förfaranden, bland annat genom besök på plats.

3.   Gemensamma kommittén ska se till att de åtgärder som vidtas med stöd av denna artikel respekterar de berörda ekonomiska aktörernas rättigheter.

Artikel 9g

Tystnadsplikt och skydd av personuppgifter

Den information som utbyts mellan de avtalsslutande parterna inom ramen för de åtgärder som införs genom detta kapitel ska omfattas av tystnadsplikt och skydd av personuppgifter i enlighet med gällande lag på den mottagande avtalsslutande partens territorium.

Den informationen får inte föras vidare till andra personer än de behöriga myndigheterna i den mottagande avtalsslutande parten och får inte användas av dessa myndigheter för andra ändamål än de som fastställs i avtalet.”

2.

”BILAGA I

SUMMARISKA INFÖRSEL- OCH UTFÖRSELDEKLARATIONER

AVDELNING I

Summariska införseldeklarationer

Artikel 1

Elektroniskt system för summariska införseldeklarationer

1.   Det elektroniska importkontrollsystemet 2 (ICS2) ska användas för följande:

| a) | Inlämning, behandling och lagring av uppgifter i summariska införseldeklarationer och annan information rörande dessa deklarationer som avser tullens riskanalys för säkerhets- och skyddsändamål, inbegripet stöd till luftfartsskydd, och som avser de åtgärder som måste vidtas på grundval av resultaten av denna analys. |
| --- | --- |

a)

Inlämning, behandling och lagring av uppgifter i summariska införseldeklarationer och annan information rörande dessa deklarationer som avser tullens riskanalys för säkerhets- och skyddsändamål, inbegripet stöd till luftfartsskydd, och som avser de åtgärder som måste vidtas på grundval av resultaten av denna analys.

| b) | Utbyte av information om uppgifter i summariska införseldeklarationer och resultaten av riskanalysen av summariska införseldeklarationer, när det gäller annan information som krävs för att utföra riskanalysen och åtgärder som vidtagits på grundval av riskanalyser, inbegripet rekommendationer om platser för kontroll och resultaten av dessa kontroller. |
| --- | --- |

b)

Utbyte av information om uppgifter i summariska införseldeklarationer och resultaten av riskanalysen av summariska införseldeklarationer, när det gäller annan information som krävs för att utföra riskanalysen och åtgärder som vidtagits på grundval av riskanalyser, inbegripet rekommendationer om platser för kontroll och resultaten av dessa kontroller.

| c) | Utbyte av information för övervakning och utvärdering av genomförandet av de gemensamma riskkriterierna och riskstandarderna samt av kontrollåtgärderna och de prioriterade kontrollområdena. |
| --- | --- |

c)

Utbyte av information för övervakning och utvärdering av genomförandet av de gemensamma riskkriterierna och riskstandarderna samt av kontrollåtgärderna och de prioriterade kontrollområdena.

2.   Utvecklings- och versionsdatumen för det etappvisa införandet av det elektroniska system som avses i denna bilaga är de datum som anges i tullkodexprojektet Importkontrollsystem 2 (ICS2) som anges i bilagan till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2151 (1).

De avtalsslutande parterna förväntas vara redo samtidigt för varje version i början av varje tidsfönster. De avtalsslutande parterna får dessutom, om det anses lämpligt, tillåta de ekonomiska aktörerna att gradvis ansluta sig till systemet fram till slutet av varje tidsfönster som anges för varje version. De avtalsslutande parterna ska offentliggöra tidsfristerna och instruktionerna för de ekonomiska aktörerna på sina webbplatser.

3.   Ekonomiska aktörer ska använda ett harmoniserat gränssnitt för näringsidkare, utformat av de avtalsslutande parterna i samförstånd, för inlämning, begäranden om ändringar, begäranden om ogiltigförklarande, behandling och lagring av uppgifter i summariska införseldeklarationer samt utbyte av relaterad information med tullmyndigheterna.

4.   Tullmyndigheterna i de avtalsslutande parterna får tillåta att kommersiella informationssystem, hamninformationssystem eller transportinformationssystem används för ingivande av uppgifter i den summariska införseldeklarationen, förutsatt att dessa system innehåller de nödvändiga uppgifterna och att uppgifterna är tillgängliga inom de tidsfrister som anges i artikel 7.

Artikel 2

Summariska införseldeklarationers utformning och innehåll

1.   En summarisk införseldeklaration och anmälan av ett sjögående fartygs eller ett luftfartygs ankomst ska innehålla de uppgifter som anges i följande kolumner i bilaga B till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (2):

| a) | F10 till F16. |
| --- | --- |

a)

F10 till F16.

| b) | F20 till F33. |
| --- | --- |

b)

F20 till F33.

| c) | F40 till F45. |
| --- | --- |

c)

F40 till F45.

| d) | F50 och F51. |
| --- | --- |

d)

F50 och F51.

| e) | G2. |
| --- | --- |

e)

G2.

Uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ska överensstämma med de format, koder och kardinaliteter som anges i bilaga B till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (3) och fyllas i enligt anmärkningarna i de bilagorna.

2.   Uppgifterna i den summariska införseldeklarationen får inges genom inlämning av mer än en datauppsättning av mer än en person.

3.   Det elektroniska system som avses i artikel 1.1 ska användas för att inge en ansökan om ändring eller ogiltigförklaring av en summarisk införseldeklaration eller av uppgifterna i den.

Om mer än en person ansöker om en ändring eller en ogiltigförklaring av uppgifterna i den summariska införseldeklarationen får var och en av dessa endast ansöka om ändring eller ogiltigförklaring av de uppgifter som denna person har lämnat in.

4.   Tullmyndigheterna i den avtalsslutande part som registrerade den summariska införseldeklarationen ska omedelbart underrätta den person som ingett ansökan om ändring eller ogiltigförklaring om sitt beslut att registrera eller avslå ansökan.

Om ändring eller ogiltigförklaring av uppgifter i den summariska införseldeklarationen inges av en annan person än fraktföraren, ska tullmyndigheterna också underrätta fraktföraren, förutsatt att denne har begärt att underrättas och har tillgång till det elektroniska system som avses i artikel 1.1.

5.   I enlighet med artikel 9c.8 i detta protokoll får de avtalsslutande parterna, fram till den dag då version 3 av det system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga införs, utföra säkerhets- och skyddsrelaterade riskanalyser på grundval av den transiteringsdeklaration som lämnats in i det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS) i enlighet med konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande (4), inbegripet utbyte av riskanalysrelaterad information mellan de berörda avtalsslutande parterna för varor som transporteras till sjöss och på inre vattenvägar, väg och järnväg. NCTS är det elektroniska system som möjliggör kommunikation mellan de avtalsslutande parterna och mellan de avtalsslutande parterna och de ekonomiska aktörerna i syfte att lämna in en tulldeklaration för transitering, inklusive alla de uppgifter som krävs för en summarisk införsel- eller utförseldeklaration och anmälningarna för dessa varor.

Innan version 3 av det system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga införs ska de avtalsslutande parterna bedöma om tullmyndigheterna efter den dagen ska få fortsätta att göra riskanalysen på grundval av den transiteringsdeklaration som innehåller uppgifterna i den summariska införseldeklaration som ingetts i NCTS (5) och ska vid behov ändra detta avtal.

Artikel 3

Befrielse från kravet att inge en summarisk införseldeklaration

1.   En summarisk införseldeklaration ska inte krävas för följande varor:

| a) | Elektrisk energi. |
| --- | --- |

a)

Elektrisk energi.

| b) | Varor som förs in via rörledning. |
| --- | --- |

b)

Varor som förs in via rörledning.

| c) | Brevförsändelser. |
| --- | --- |

c)

Brevförsändelser.

| d) | Varor i postförsändelser enligt följande:






  1) | Om postförsändelserna transporteras med flyg och har en avtalsslutande part som slutdestination, till och med den dag som fastställts för införande av version 1 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- | --- |

d)

Varor i postförsändelser enligt följande:

1)

Om postförsändelserna transporteras med flyg och har en avtalsslutande part som slutdestination, till och med den dag som fastställts för införande av version 1 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1.

| 2) | Om postförsändelserna transporteras med flyg och har ett tredjeland eller tredjeterritorium som slutdestination, till och med den dag som fastställts för införande av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- |

2)

Om postförsändelserna transporteras med flyg och har ett tredjeland eller tredjeterritorium som slutdestination, till och med den dag som fastställts för införande av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1.

| 3) | Om postförsändelserna transporteras till sjöss eller på inre vattenvägar, väg eller järnväg, till och med den dag som fastställts för införande av version 3 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- |

3)

Om postförsändelserna transporteras till sjöss eller på inre vattenvägar, väg eller järnväg, till och med den dag som fastställts för införande av version 3 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1.

| e) | Varor för vilka en muntlig tulldeklaration eller en enkel gränspassage är tillåten enligt de bestämmelser som har fastslagits av de avtalsslutande parterna, under förutsättning att de inte transporteras enligt ett transportavtal. |
| --- | --- |

e)

Varor för vilka en muntlig tulldeklaration eller en enkel gränspassage är tillåten enligt de bestämmelser som har fastslagits av de avtalsslutande parterna, under förutsättning att de inte transporteras enligt ett transportavtal.

| f) | Varor som resande medför i sitt personliga bagage. |
| --- | --- |

f)

Varor som resande medför i sitt personliga bagage.

| g) | Varor som omfattas av ATA- eller CPD-carneter förutsatt att de inte transporteras enligt ett transportavtal. |
| --- | --- |

g)

Varor som omfattas av ATA- eller CPD-carneter förutsatt att de inte transporteras enligt ett transportavtal.

| h) | Varor som omfattas av befrielse enligt Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser av den 18 april 1961, Wienkonventionen om konsulära förbindelser av den 24 april 1963 eller andra konsulära konventioner, eller New York-konventionen av den 16 december 1969 om särskilda uppdrag. |
| --- | --- |

h)

Varor som omfattas av befrielse enligt Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser av den 18 april 1961, Wienkonventionen om konsulära förbindelser av den 24 april 1963 eller andra konsulära konventioner, eller New York-konventionen av den 16 december 1969 om särskilda uppdrag.

| i) | Vapen och militär utrustning som förs in i ett av de avtalsslutande parternas tullområde av de myndigheter som ansvarar för territoriets militära försvar, i militär transport eller i transport som bara används av militära myndigheter. |
| --- | --- |

i)

Vapen och militär utrustning som förs in i ett av de avtalsslutande parternas tullområde av de myndigheter som ansvarar för territoriets militära försvar, i militär transport eller i transport som bara används av militära myndigheter.

| j) | Följande varor som förs in i ett av de avtalsslutande parternas tullområde direkt från offshoreanläggningar som drivs av en person etablerad i ett av de avtalsslutande parternas tullområde:






  1) | Varor som införlivats i sådana offshoreanläggningar i samband med deras uppförande, reparation, underhåll eller ombyggnad. |
| --- | --- | --- |

j)

Följande varor som förs in i ett av de avtalsslutande parternas tullområde direkt från offshoreanläggningar som drivs av en person etablerad i ett av de avtalsslutande parternas tullområde:

1)

Varor som införlivats i sådana offshoreanläggningar i samband med deras uppförande, reparation, underhåll eller ombyggnad.

| 2) | Varor som använts för montering på eller utrustande av dessa offshoreanläggningar. |
| --- | --- |

2)

Varor som använts för montering på eller utrustande av dessa offshoreanläggningar.

| 3) | Förnödenheter som använts eller förbrukats på dessa offshoreanläggningar. |
| --- | --- |

3)

Förnödenheter som använts eller förbrukats på dessa offshoreanläggningar.

| 4) | Icke-farligt avfall från sådana offshoreanläggningar. |
| --- | --- |

4)

Icke-farligt avfall från sådana offshoreanläggningar.

| k) | Varor i sändningar vars egentliga värde inte överstiger 22 EUR, under förutsättning att tullmyndigheterna godtar att i samförstånd med den ekonomiska aktören utföra en riskanalys med hjälp av de uppgifter som finns i eller tillhandahålls genom det system som den ekonomiska aktören använder, enligt följande:






  1) | Om varorna är i expressförsändelser som transporteras med flyg, fram till den dag som anges för införande av version 1 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- | --- |

k)

Varor i sändningar vars egentliga värde inte överstiger 22 EUR, under förutsättning att tullmyndigheterna godtar att i samförstånd med den ekonomiska aktören utföra en riskanalys med hjälp av de uppgifter som finns i eller tillhandahålls genom det system som den ekonomiska aktören använder, enligt följande:

1)

Om varorna är i expressförsändelser som transporteras med flyg, fram till den dag som anges för införande av version 1 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1.

| 2) | Om varorna transporteras med flyg på annat sätt än med post- eller expressförsändelser, till och med den dag som anges för införande av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- |

2)

Om varorna transporteras med flyg på annat sätt än med post- eller expressförsändelser, till och med den dag som anges för införande av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1.

| 3) | Om varorna transporteras till sjöss eller på inre vattenvägar, väg eller järnväg, fram till den dag som anges för införande av version 3 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- |

3)

Om varorna transporteras till sjöss eller på inre vattenvägar, väg eller järnväg, fram till den dag som anges för införande av version 3 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1.

| l) | Varor som befordras upptagna i Nato-formulär 302 enligt konventionen mellan parterna i Nordatlantiska fördraget om status för deras styrkor, undertecknad i London den 19 juni 1951, eller i EU-formulär 302 enligt artikel 1.51 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446. |
| --- | --- |

l)

Varor som befordras upptagna i Nato-formulär 302 enligt konventionen mellan parterna i Nordatlantiska fördraget om status för deras styrkor, undertecknad i London den 19 juni 1951, eller i EU-formulär 302 enligt artikel 1.51 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446.

| m) | Varor som förs till en av de avtalsslutande parterna från Ceuta och Melilla, Helgoland, Republiken San Marino, Vatikanstaten, kommunen Livigno och de schweiziska tullexklaverna Samnaun och Sampuoir. |
| --- | --- |

m)

Varor som förs till en av de avtalsslutande parterna från Ceuta och Melilla, Helgoland, Republiken San Marino, Vatikanstaten, kommunen Livigno och de schweiziska tullexklaverna Samnaun och Sampuoir.

| n) | Följande varor ombord på fartyg och luftfartyg:






  1) | Varor som har levererats för att införlivas som delar i eller tillbehör till dessa fartyg och luftfartyg. |
| --- | --- | --- |

n)

Följande varor ombord på fartyg och luftfartyg:

1)

Varor som har levererats för att införlivas som delar i eller tillbehör till dessa fartyg och luftfartyg.

| 2) | Varor för drift av motorer, maskiner eller annan utrustning i dessa fartyg eller luftfartyg. |
| --- | --- |

2)

Varor för drift av motorer, maskiner eller annan utrustning i dessa fartyg eller luftfartyg.

| 3) | Livsmedel och andra produkter avsedda för konsumtion eller försäljning ombord. |
| --- | --- |

3)

Livsmedel och andra produkter avsedda för konsumtion eller försäljning ombord.

| o) | Produkter från havsfiske och andra produkter som hämtats ur havet utanför de avtalsslutande parternas tullområde av deras fiskefartyg. |
| --- | --- |

o)

Produkter från havsfiske och andra produkter som hämtats ur havet utanför de avtalsslutande parternas tullområde av deras fiskefartyg.

| p) | Fartyg, och varor som transporteras på dessa, som endast har kommit in på en av de avtalsslutande parternas territorialvatten för att ta ombord förnödenheter utan att ansluta sig till någon hamnanläggning. |
| --- | --- |

p)

Fartyg, och varor som transporteras på dessa, som endast har kommit in på en av de avtalsslutande parternas territorialvatten för att ta ombord förnödenheter utan att ansluta sig till någon hamnanläggning.

| q) | Bohag enligt definitionen i respektive avtalsslutande parts lagstiftning, förutsatt att det inte transporteras enligt ett transportavtal. |
| --- | --- |

q)

Bohag enligt definitionen i respektive avtalsslutande parts lagstiftning, förutsatt att det inte transporteras enligt ett transportavtal.

2.   En summarisk införseldeklaration ska inte krävas i de fall som fastställs av ett internationellt avtal mellan en avtalsslutande part och ett tredjeland vad gäller säkerhet, om inte annat följer av förfarandet i artikel 9b.3 i detta protokoll.

3.   En summarisk införseldeklaration ska inte krävas om varorna tillfälligt lämnar de avtalsslutande parternas tullområden under sjö- eller lufttransport mellan två punkter i dessa tullområden och utan att göra uppehåll i ett tredjeland.

Artikel 4

Plats för ingivande av en summarisk införseldeklaration

1.   Den summariska införseldeklarationen ska inges till det tullkontor som är behörigt för tullövervakning på den plats i en av de avtalsslutande parternas tullområde där det transportmedel som transporterar varorna anländer eller, i tillämpliga fall, är avsett att anlända från ett tredjeland eller ett tredjeterritorium (nedan kallat tullkontoret för första införsel).

2.   Om den summariska införseldeklarationen inges genom inlämning av mer än en datauppsättning, eller genom inlämning av minimidatauppsättningen, ska den person som lämnar in den partiella datauppsättningen eller minimidatauppsättningen göra detta till det tullkontor som, enligt dennes kännedom, torde vara tullkontoret för första införsel. Om denna person inte känner till den plats i de avtalsslutande parternas tullområden där det transportmedel som transporterar varorna förväntas ankomma först, får tullkontoret för första införsel fastställas på grundval av den plats dit varorna sänds.

3.   De avtalsslutande parternas tullmyndigheter får medge att den summariska införseldeklarationen inges till ett annat tullkontor under förutsättning att det sistnämnda omedelbart överför de nödvändiga uppgifterna till tullkontoret för första införsel eller gör dem elektroniskt tillgängliga för det.

Artikel 5

Registrering av en summarisk införseldeklaration

1.   Tullmyndigheterna ska registrera varje inlämnande av uppgifter i den summariska införseldeklarationen när de har mottagit den och omedelbart underrätta deklaranten eller dennes ombud om registreringen och ska meddela den personen ett huvudreferensnummer för inlämnandet och registreringsdatumet.

2.   Från och med den dag då version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 införs, om den summariska införseldeklarationen inges av en annan person än fraktföraren, ska tullmyndigheterna omedelbart underrätta fraktföraren om registreringen, förutsatt att fraktföraren har begärt att bli underrättad och har tillgång till det elektroniska systemet.

Artikel 6

Ingivande av en summarisk införseldeklaration

Om inget av de undantag från skyldigheten att inge en summarisk införseldeklaration som föreskrivs i artikel 9c i detta protokoll och artikel 3 i denna bilaga är tillämpligt, ska uppgifterna i den summariska införseldeklarationen lämnas på följande sätt:

| a) | För varor som transporteras med flyg:






  1) | Expressfraktföretag ska, för alla sändningar, inge minimidatauppsättningen från och med dagen för införandet av version 1 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

a)

För varor som transporteras med flyg:

1)

Expressfraktföretag ska, för alla sändningar, inge minimidatauppsättningen från och med dagen för införandet av version 1 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga.

| 2) | Postoperatörer ska, för alla sändningar med en avtalsslutande part som slutdestination, inge minimidatauppsättningen från och med dagen för införandet av version 1 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2)

Postoperatörer ska, för alla sändningar med en avtalsslutande part som slutdestination, inge minimidatauppsättningen från och med dagen för införandet av version 1 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga.

| 3) | Genom inlämning av en eller flera datauppsättningar via det elektroniska system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga, från och med dagen för införandet av version 2 av det systemet. |
| --- | --- |

3)

Genom inlämning av en eller flera datauppsättningar via det elektroniska system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga, från och med dagen för införandet av version 2 av det systemet.

| b) | För varor som transporteras sjövägen, på inre vattenvägar, väg och järnväg, genom inlämning av en eller flera datauppsättningar via det elektroniska system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga, från och med dagen för införandet av version 3 av det systemet. |
| --- | --- |

b)

För varor som transporteras sjövägen, på inre vattenvägar, väg och järnväg, genom inlämning av en eller flera datauppsättningar via det elektroniska system som avses i artikel 1.1 i denna bilaga, från och med dagen för införandet av version 3 av det systemet.

Artikel 7

Tidsfrister för ingivande av en summarisk införseldeklaration

1.   När varor förs in i de avtalsslutande parternas tullområden sjövägen ska den summariska införseldeklarationen inges inom följande tidsfrister:

| a) | För last i containrar, utom när led c eller d är tillämpligt: senast 24 timmar innan varorna lastas på det fartyg med vilket de ska föras in i de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

a)

För last i containrar, utom när led c eller d är tillämpligt: senast 24 timmar innan varorna lastas på det fartyg med vilket de ska föras in i de avtalsslutande parternas tullområden.

| b) | För fraktgods i bulk eller partier, utom när led c eller d är tillämpligt: senast fyra timmar före fartygets ankomst till den första hamnen för införsel i de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

b)

För fraktgods i bulk eller partier, utom när led c eller d är tillämpligt: senast fyra timmar före fartygets ankomst till den första hamnen för införsel i de avtalsslutande parternas tullområden.

| c) | Senast två timmar före fartygets ankomst till den första hamnen för införsel i de avtalsslutande parternas tullområden när det gäller varor som kommer från något av följande:






  1) | Grönland. |
| --- | --- | --- |

c)

Senast två timmar före fartygets ankomst till den första hamnen för införsel i de avtalsslutande parternas tullområden när det gäller varor som kommer från något av följande:

1)

Grönland.

| 2) | Färöarna. |
| --- | --- |

2)

Färöarna.

| 3) | Island. |
| --- | --- |

3)

Island.

| 4) | Hamnar i Östersjön, Nordsjön, Svarta havet och Medelhavet. |
| --- | --- |

4)

Hamnar i Östersjön, Nordsjön, Svarta havet och Medelhavet.

| 5) | Alla hamnar i Marocko. |
| --- | --- |

5)

Alla hamnar i Marocko.

| 6) | Hamnar i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, med undantag av hamnar belägna i Nordirland, och hamnar i Kanalöarna och Isle of Man. |
| --- | --- |

6)

Hamnar i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, med undantag av hamnar belägna i Nordirland, och hamnar i Kanalöarna och Isle of Man.

| d) | För befordran, utom när led c är tillämpligt, mellan ett territorium utanför de avtalsslutande parternas tullområden och de franska utomeuropeiska departementen, Azorerna, Madeira eller Kanarieöarna och när resan varar mindre än 24 timmar: senast två timmar före ankomst till den första hamnen för införsel i de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

d)

För befordran, utom när led c är tillämpligt, mellan ett territorium utanför de avtalsslutande parternas tullområden och de franska utomeuropeiska departementen, Azorerna, Madeira eller Kanarieöarna och när resan varar mindre än 24 timmar: senast två timmar före ankomst till den första hamnen för införsel i de avtalsslutande parternas tullområden.

2.   När varor förs in i de avtalsslutande parternas tullområden med flyg ska de fullständiga uppgifterna i den summariska införseldeklarationen inges så snart som möjligt och under alla omständigheter inom följande tidsfrister:

| a) | För flygningar med en varaktighet på mindre än fyra timmar: senast vid tidpunkten för luftfartygets faktiska avgång. |
| --- | --- |

a)

För flygningar med en varaktighet på mindre än fyra timmar: senast vid tidpunkten för luftfartygets faktiska avgång.

| b) | För övriga flygningar: senast fyra timmar före luftfartygets ankomst till den första flygplatsen i de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

b)

För övriga flygningar: senast fyra timmar före luftfartygets ankomst till den första flygplatsen i de avtalsslutande parternas tullområden.

3.   Från och med dagen för införandet av version 1 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 ska postoperatörer och expressfraktföretag inge åtminstone minimidatauppsättningen i den summariska införseldeklarationen så snart som möjligt och senast innan varorna lastas på det luftfartyg på vilket de ska föras in i de avtalsslutande parternas tullområden.

4.   Från och med dagen för införandet av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 ska andra ekonomiska aktörer än postoperatörer och expressfraktföretag inge åtminstone minimidatauppsättningen i den summariska införseldeklarationen så snart som möjligt och senast innan varorna lastas på det luftfartyg på vilket de ska föras in i de avtalsslutande parternas tullområden.

5.   Från och med dagen för införandet av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 ska, om endast minimidatauppsättningen för den summariska införseldeklarationen har lämnats inom de tidsfrister som avses i punkterna 3 och 4 i den här artikeln, övriga uppgifter lämnas inom de tidsfrister som anges i punkt 2 i den här artikeln.

6.   Fram till den dag då version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 införs ska minimidatauppsättningen för den summariska införseldeklarationen som inges i enlighet med punkt 3 i den här artikeln betraktas som en fullständig summarisk införseldeklaration för varor i postförsändelser och för varor i expressförsändelser med ett egentligt värde som inte överstiger 22 EUR.

7.   När varor förs in i de avtalsslutande parternas tullområden på järnväg ska den summariska införseldeklarationen inges inom följande tidsfrister:

| a) | När tågfärden från den senaste station där tåget bildas i ett tredjeland till tullkontoret för första införsel tar mindre än två timmar: senast en timme före varornas ankomst till den plats där det tullkontoret är behörigt. |
| --- | --- |

a)

När tågfärden från den senaste station där tåget bildas i ett tredjeland till tullkontoret för första införsel tar mindre än två timmar: senast en timme före varornas ankomst till den plats där det tullkontoret är behörigt.

| b) | I alla andra fall: senast två timmar före varornas ankomst till den plats där tullkontoret för första införsel är behörigt. |
| --- | --- |

b)

I alla andra fall: senast två timmar före varornas ankomst till den plats där tullkontoret för första införsel är behörigt.

8.   När varor förs in i de avtalsslutande parternas tullområden på väg ska den summariska införseldeklarationen inges senast en timme före varornas ankomst till den plats där tullkontoret för första införsel är behörigt.

9.   När varor förs in i de avtalsslutande parternas tullområden på inre vattenvägar ska den summariska införseldeklarationen inges senast två timmar före varornas ankomst till den plats där tullkontoret för första införsel är behörigt.

10.   När varorna förs in i de avtalsslutande parternas tullområden ombord på ett transportmedel som i sig självt transporteras på ett aktivt transportmedel, ska tidsfristen för ingivande av den summariska införseldeklarationen vara den tidsfrist som gäller för det aktiva transportmedlet.

11.   De tidsfrister som anges i punkterna 1–10 ska inte gälla vid fall av force majeure.

12.   Om inte annat följer av förfarandet i artikel 9b.3 i detta protokoll ska de tidsfrister som avses i punkterna 1–10 i den här artikeln inte tillämpas när annat anges i internationella säkerhetsavtal mellan en avtalsslutande part och tredjeland.

Artikel 8

Säkerhets- och skyddsrelaterad riskanalys och säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller avseende summariska införseldeklarationer

1.   En riskanalys ska slutföras före varornas ankomst till tullkontoret för första införsel förutsatt att den summariska införseldeklarationen har ingetts inom de tidsfrister som anges i artikel 7, såvida inte en risk identifieras eller en ytterligare riskanalys behöver utföras.

Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket i denna punkt ska en första riskanalys av varor som ska föras in i de avtalsslutande parternas tullområden med flyg utföras så snart som möjligt efter mottagandet av den minimidatauppsättning för den summariska införseldeklarationen som avses i artikel 7.3 och 7.4.

2.   Tullkontoret för första införsel ska slutföra riskanalysen för säkerhets- och skyddsändamål efter följande utbyte av uppgifter genom det system som avses i artikel 1.1:

| a) | Omedelbart efter registreringen ska tullkontoret för första införsel göra uppgifterna i den summariska införseldeklarationen tillgängliga för tullmyndigheterna i de avtalsslutande parter som anges i dessa uppgifter, och för tullmyndigheterna i de avtalsslutande parter som i det elektroniska systemet har registrerat uppgifter om säkerhets- och skyddsrisker som matchar uppgifterna i den summariska införseldeklarationen. |
| --- | --- |

a)

Omedelbart efter registreringen ska tullkontoret för första införsel göra uppgifterna i den summariska införseldeklarationen tillgängliga för tullmyndigheterna i de avtalsslutande parter som anges i dessa uppgifter, och för tullmyndigheterna i de avtalsslutande parter som i det elektroniska systemet har registrerat uppgifter om säkerhets- och skyddsrisker som matchar uppgifterna i den summariska införseldeklarationen.

| b) | Inom de tidsfrister som anges i artikel 7 ska de tullmyndigheter i de avtalsslutande parterna som avses i led a i denna punkt utföra en riskanalys för säkerhets- och skyddsändamål och, om de identifierar en risk, göra resultaten tillgängliga för tullkontoret för första införsel. |
| --- | --- |

b)

Inom de tidsfrister som anges i artikel 7 ska de tullmyndigheter i de avtalsslutande parterna som avses i led a i denna punkt utföra en riskanalys för säkerhets- och skyddsändamål och, om de identifierar en risk, göra resultaten tillgängliga för tullkontoret för första införsel.

| c) | Tullkontoret för första införsel ska vid slutförandet av riskanalysen beakta de riskanalysresultat som tillhandahållits av de tullmyndigheter i de avtalsslutande parterna som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

Tullkontoret för första införsel ska vid slutförandet av riskanalysen beakta de riskanalysresultat som tillhandahållits av de tullmyndigheter i de avtalsslutande parterna som avses i led a.

| d) | Tullkontoret för första införsel ska göra resultaten av den slutförda riskanalysen tillgängliga för de tullmyndigheter i de avtalsslutande parterna som bidragit till riskanalysen och för dem som potentiellt berörs av varornas befordran. |
| --- | --- |

d)

Tullkontoret för första införsel ska göra resultaten av den slutförda riskanalysen tillgängliga för de tullmyndigheter i de avtalsslutande parterna som bidragit till riskanalysen och för dem som potentiellt berörs av varornas befordran.

| e) | Tullkontoret för första införsel ska underrätta följande personer om att riskanalysen slutförts, förutsatt att de har begärt att bli underrättade och har tillgång till det elektroniska system som avses i artikel 1.1:






  — | Deklaranten eller dennes ombud. |
| --- | --- | --- |

e)

Tullkontoret för första införsel ska underrätta följande personer om att riskanalysen slutförts, förutsatt att de har begärt att bli underrättade och har tillgång till det elektroniska system som avses i artikel 1.1:

—

Deklaranten eller dennes ombud.

| — | Fraktföraren, om denne inte är samma person som deklaranten eller dennes ombud. |
| --- | --- |

—

Fraktföraren, om denne inte är samma person som deklaranten eller dennes ombud.

3.   Om tullkontoret för första införsel behöver ytterligare information om uppgifterna för den summariska införseldeklarationen för att kunna slutföra riskanalysen, ska denna analys slutföras efter det att denna information har lämnats.

I detta syfte ska tullkontoret för första införsel begära in denna information från den person som ingav den summariska införseldeklarationen eller, i tillämpliga fall, från den person som lämnade in uppgifterna i den summariska införseldeklarationen. Om denna person är en annan än fraktföraren ska tullkontoret för första införsel underrätta fraktföraren, förutsatt att denne har begärt att bli underrättad och har tillgång till det elektroniska system som avses i artikel 1.1.

4.   Om tullkontoret för första införsel har rimliga skäl att misstänka att varor som transporteras med flyg skulle kunna utgöra ett allvarligt hot mot luftfartsskyddet, ska det kräva att sändningen, innan den lastas ombord på ett luftfartyg på väg till de avtalsslutande parternas tullområden, säkerhetskontrolleras som högriskfrakt eller högriskpost i enlighet med del I punkt VI artiklarna 66h och 66hf i bilaga XIII till avtalet om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd.

Tullkontoret för första införsel ska underrätta följande personer, förutsatt att de har tillgång till det elektroniska system som avses i artikel 1.1:

| a) | Deklaranten eller dennes ombud. |
| --- | --- |

a)

Deklaranten eller dennes ombud.

| b) | Fraktföraren, om denne inte är samma person som deklaranten eller dennes ombud. |
| --- | --- |

b)

Fraktföraren, om denne inte är samma person som deklaranten eller dennes ombud.

Efter denna underrättelse ska den person som ingav den summariska införseldeklarationen eller, i tillämpliga fall, den person som lämnade in uppgifterna i den summariska införseldeklarationen tillhandahålla tullkontoret för första införsel resultaten av säkerhetskontrollen samt all annan relaterad relevant information. Riskanalysen ska slutföras först efter det att denna information har tillhandahållits.

5.   Om tullkontoret för första införsel har rimliga skäl att anse att varor som transporteras med flyg eller i containrar sjövägen enligt artikel 7.1 a skulle innebära ett sådant allvarligt hot mot säkerhet och skydd att omedelbara åtgärder krävs, ska det beordra att varorna inte lastas på det berörda transportmedlet.

Tullkontoret för första införsel ska underrätta följande personer, förutsatt att de har tillgång till det elektroniska system som avses i artikel 1.1:

| a) | Deklaranten eller dennes ombud. |
| --- | --- |

a)

Deklaranten eller dennes ombud.

| b) | Fraktföraren, om denne inte är samma person som deklaranten eller dennes ombud. |
| --- | --- |

b)

Fraktföraren, om denne inte är samma person som deklaranten eller dennes ombud.

Denna underrättelse ska göras omedelbart efter upptäckten av den relevanta risken och, när det gäller last i containrar som transporteras sjövägen enligt artikel 7.1 a, senast 24 timmar efter mottagandet av den summariska införseldeklarationen eller, i tillämpliga fall, av uppgifterna för den summariska införseldeklarationen från fraktföraren.

Tullkontoret för första införsel ska också omedelbart underrätta tullmyndigheterna de avtalsslutande parterna om denna underrättelse och göra de relevanta uppgifterna i den summariska införseldeklarationen tillgängliga för dem.

6.   När en sändning har konstaterats utgöra ett hot av sådan art att omedelbara åtgärder krävs vid transportmedlets ankomst ska tullkontoret för första införsel vidta dessa åtgärder när varorna ankommit.

7.   När riskanalysen slutförts får tullkontoret för första införsel genom det elektroniska system som avses i artikel 1.1 rekommendera den lämpligaste platsen och de lämpligaste åtgärderna för att utföra en kontroll.

Det tullkontor som är behörigt för den plats som har rekommenderats som mest lämplig för kontroll ska besluta om kontrollen och genom det elektroniska system som avses i artikel 1.1 göra resultaten av detta beslut tillgängliga för alla tullkontor i de avtalsslutande parterna som potentiellt berörs av varornas befordran, senast vid den tidpunkt då varornas ankomst anmäls vid tullkontoret för första införsel.

8.   Tullkontoren ska göra resultaten av sina säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller tillgängliga för övriga tullmyndigheter i de avtalsslutande parterna genom det system som avses i artikel 1.1 om

| a) | en tullmyndighet bedömer att riskerna är betydande samt kräver en tullkontroll och det av kontrollresultaten framgår att en händelse som utlöser riskerna har inträffat, eller |
| --- | --- |

a)

en tullmyndighet bedömer att riskerna är betydande samt kräver en tullkontroll och det av kontrollresultaten framgår att en händelse som utlöser riskerna har inträffat, eller

| b) | det av kontrollresultaten inte framgår att en händelse som utlöser riskerna har inträffat, men den berörda tullmyndigheten bedömer att hotet utgör en hög risk någon annanstans inom de avtalsslutande parternas tullområden, eller |
| --- | --- |

b)

det av kontrollresultaten inte framgår att en händelse som utlöser riskerna har inträffat, men den berörda tullmyndigheten bedömer att hotet utgör en hög risk någon annanstans inom de avtalsslutande parternas tullområden, eller

| c) | det är nödvändigt för en enhetlig tillämpning av bestämmelserna i avtalet. |
| --- | --- |

c)

det är nödvändigt för en enhetlig tillämpning av bestämmelserna i avtalet.

De avtalsslutande parterna ska inom ramen för det system som avses i artikel 9e.3 i detta protokoll utbyta information om de risker som nämns i leden a och b.

9.   Om varor för vilka skyldigheten att inge en summarisk införseldeklaration frångås i enlighet med artikel 3.1 c–f, h–m, o och q förs in i de avtalsslutande parternas tullområden, ska riskanalysen utföras när varornas ankomst anmäls.

10.   Varor som anmälts till tullen får frigöras så snart som en riskanalys har utförts och resultaten av riskanalysen och, vid behov, de åtgärder som vidtagits, medger att varorna frigörs.

11.   En riskanalys ska också utföras om uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ändras i enlighet med artikel 2.3 och 2.4. I detta fall, och utan att det påverkar den tidsfrist som anges i punkt 5 tredje stycket i den här artikeln när det gäller last i containrar som transporteras sjövägen, ska riskanalysen slutföras omedelbart efter mottagandet av dessa uppgifter, såvida inte en risk identifieras eller en ytterligare riskanalys behöver utföras.

Artikel 9

Lämnande av uppgifter i en summarisk införseldeklaration av andra personer

1.   Från och med den dag som angetts för införande av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 ska, vid lufttransport av samma varor för vilka en eller flera andra personer än fraktföraren har ingått ett eller flera transportavtal och som omfattas av en eller flera flygfraktsedlar, följande regler gälla:

| a) | Den person som utfärdar en flygfraktsedel ska underrätta den person med vilken denne har ingått ett transportavtal om utfärdandet av flygfraktsedeln. |
| --- | --- |

a)

Den person som utfärdar en flygfraktsedel ska underrätta den person med vilken denne har ingått ett transportavtal om utfärdandet av flygfraktsedeln.

| b) | När det gäller samlastningsavtal för varor ska den person som utfärdar flygfraktsedeln underrätta den person med vilken denne har ingått ett sådant avtal om utfärdandet av flygfraktsedeln. |
| --- | --- |

b)

När det gäller samlastningsavtal för varor ska den person som utfärdar flygfraktsedeln underrätta den person med vilken denne har ingått ett sådant avtal om utfärdandet av flygfraktsedeln.

| c) | Fraktföraren och varje person som utfärdar en flygfraktsedel ska i uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på varje person som inte har gjort de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen tillgängliga för dem. |
| --- | --- |

c)

Fraktföraren och varje person som utfärdar en flygfraktsedel ska i uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på varje person som inte har gjort de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen tillgängliga för dem.

| d) | Om den person som utfärdar flygfraktsedeln inte tillgängliggör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen för den avtalspart som utfärdar flygfraktsedeln till personen, eller för den avtalspart med vilken personen har slutit ett samlastningsavtal för varor, ska den person som inte tillgängliggör de nödvändiga uppgifterna tillhandahålla dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel. |
| --- | --- |

d)

Om den person som utfärdar flygfraktsedeln inte tillgängliggör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen för den avtalspart som utfärdar flygfraktsedeln till personen, eller för den avtalspart med vilken personen har slutit ett samlastningsavtal för varor, ska den person som inte tillgängliggör de nödvändiga uppgifterna tillhandahålla dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel.

2.   Från och med den dag som angetts för införande av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1, ska, om postoperatören inte gör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen av postförsändelser tillgängliga för den fraktförare som är skyldig att inge resten av uppgifterna i deklarationen genom det systemet, följande regler gälla:

| a) | Postoperatören vid destinationsplatsen, om varorna sänds till de avtalsslutande parterna, eller postoperatören i den avtalsslutande parten för första införsel, om varorna transiteras genom de avtalsslutande parterna, lämna dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel. |
| --- | --- |

a)

Postoperatören vid destinationsplatsen, om varorna sänds till de avtalsslutande parterna, eller postoperatören i den avtalsslutande parten för första införsel, om varorna transiteras genom de avtalsslutande parterna, lämna dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel.

| b) | Fraktföraren ska i uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på den postoperatör som inte tillgängliggör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen. |
| --- | --- |

b)

Fraktföraren ska i uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på den postoperatör som inte tillgängliggör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen.

3.   Från och med den dag som angetts för införande av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 ska, om expressfraktföretaget inte gör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen av expressförsändelser som transporteras med flyg tillgängliga för fraktföraren, följande regler gälla:

| a) | Expressfraktföretaget ska lämna dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel. |
| --- | --- |

a)

Expressfraktföretaget ska lämna dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel.

| b) | Fraktföraren ska i uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på det expressfraktföretag som inte tillgängliggör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen. |
| --- | --- |

b)

Fraktföraren ska i uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på det expressfraktföretag som inte tillgängliggör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen.

4.   Från och med den dag som anges för införande av version 3 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1 ska, när det vid transport till sjöss eller på inre vattenvägar för samma varor finns ett eller flera ytterligare transportavtal som omfattas av ett eller flera konossement och som har ingåtts av en eller flera andra personer än fraktföraren, följande regler gälla:

| a) | Den person som utfärdar ett konossement ska underrätta den person med vilken denne har ingått ett transportavtal om utfärdandet av konossementet. |
| --- | --- |

a)

Den person som utfärdar ett konossement ska underrätta den person med vilken denne har ingått ett transportavtal om utfärdandet av konossementet.

| b) | När det gäller samlastningsavtal för varor ska den person som utfärdar konossementet underrätta den person med vilken denne har ingått ett sådant avtal om utfärdandet av konossementet. |
| --- | --- |

b)

När det gäller samlastningsavtal för varor ska den person som utfärdar konossementet underrätta den person med vilken denne har ingått ett sådant avtal om utfärdandet av konossementet.

| c) | Fraktföraren och varje person som utfärdar ett konossement ska i uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på varje person som har ingått ett transportavtal med dem och inte har försett dem med de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen. |
| --- | --- |

c)

Fraktföraren och varje person som utfärdar ett konossement ska i uppgifterna i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på varje person som har ingått ett transportavtal med dem och inte har försett dem med de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen.

| d) | Den person som utfärdar konossementet ska i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på den mottagare som enligt det konossement som inte har några bifogade underliggande konossement och som inte har gjort de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen tillgängliga för den person som utfärdar konossementet. |
| --- | --- |

d)

Den person som utfärdar konossementet ska i den summariska införseldeklarationen ange identiteten på den mottagare som enligt det konossement som inte har några bifogade underliggande konossement och som inte har gjort de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen tillgängliga för den person som utfärdar konossementet.

| e) | Om den person som utfärdar konossementet inte tillgängliggör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen för den avtalspart som utfärdar konossementet till personen, eller för den avtalspart med vilken personen har slutit ett samlastningsavtal för varor, ska den person som inte tillgängliggör de nödvändiga uppgifterna tillhandahålla dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel. |
| --- | --- |

e)

Om den person som utfärdar konossementet inte tillgängliggör de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen för den avtalspart som utfärdar konossementet till personen, eller för den avtalspart med vilken personen har slutit ett samlastningsavtal för varor, ska den person som inte tillgängliggör de nödvändiga uppgifterna tillhandahålla dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel.

| f) | Om den mottagare som anges i det konossement som inte har några bifogade underliggande konossement inte tillhandahåller de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen till den person som utfärdar konossementet, ska mottagaren lämna dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel. |
| --- | --- |

f)

Om den mottagare som anges i det konossement som inte har några bifogade underliggande konossement inte tillhandahåller de uppgifter som krävs för den summariska införseldeklarationen till den person som utfärdar konossementet, ska mottagaren lämna dessa uppgifter till tullkontoret för första införsel.

Artikel 10

Omdestinering av ett havsgående fartyg eller ett luftfartyg som kommer in i de avtalsslutande parternas tullområde

1.   Från och med den dag som anges som startdatum för tidsfönstret för införande av version 2 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1, och om ett luftfartyg omdestineras och först har ankommit till ett tullkontor i ett land som i den summariska införseldeklarationen inte angetts som ett land som omfattas av den berörda rutten, ska det faktiska tullkontoret för första införsel genom det systemet hämta uppgifterna i den summariska införseldeklarationen, riskanalysresultaten och rekommendationerna om kontroll som gjorts av det förväntade tullkontoret för första införsel.

2.   Från och med den dag som anges som startdatum för tidsfönstret för införande av version 3 av det elektroniska system som avses i artikel 1.1, och om ett havsgående fartyg omdestineras och först har ankommit till ett tullkontor i ett land som i den summariska införseldeklarationen inte angetts som ett land som omfattas av den berörda rutten, ska det faktiska tullkontoret för första införsel genom det systemet hämta uppgifterna i den summariska införseldeklarationen, riskanalysresultaten och rekommendationerna om kontroll som gjorts av det förväntade tullkontoret för första införsel.

AVDELNING II

Tekniska villkor för importkontrollsystemet 2

Tekniska villkor för importkontrollsystemet 2

Artikel 11

Importkontrollsystemet 2

1.   Importkontrollsystemet 2 (ICS2) ska stödja kommunikationen mellan de ekonomiska aktörerna och de avtalsslutande parterna i syfte att uppfylla kraven avseende de summariska införseldeklarationerna, de avtalsslutande parternas tullmyndigheters riskanalys för säkerhets- och skyddsändamål och tullåtgärder som syftar till att minska sådana risker, inbegripet säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller, och kommunikationen mellan de avtalsslutande parterna i syfte att uppfylla kraven avseende de summariska införseldeklarationerna.

2.   ICS2 ska bestå av följande gemensamma komponenter som utvecklats på unionsnivå:

| a) | Ett gemensamt gränssnitt för näringsidkare. |
| --- | --- |

a)

Ett gemensamt gränssnitt för näringsidkare.

| b) | En gemensam databas. |
| --- | --- |

b)

En gemensam databas.

3.   Norge ska utveckla ett nationellt införselsystem som en nationell komponent tillgänglig i Norge.

4.   Norge får utveckla ett nationellt gränssnitt för näringsidkare som en nationell komponent tillgänglig i Norge.

5.   ICS2 ska användas till följande:

| a) | Inlämning, behandling och lagring av uppgifter i summariska införseldeklarationer, begäranden om ändringar och ogiltigförklaringar i enlighet med artikel 9c i detta protokoll och denna bilaga. |
| --- | --- |

a)

Inlämning, behandling och lagring av uppgifter i summariska införseldeklarationer, begäranden om ändringar och ogiltigförklaringar i enlighet med artikel 9c i detta protokoll och denna bilaga.

| b) | Mottagande, behandling och lagring av uppgifter i summariska införseldeklarationer som hämtats ur de deklarationer som avses i artikel 9c i detta protokoll och denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Mottagande, behandling och lagring av uppgifter i summariska införseldeklarationer som hämtats ur de deklarationer som avses i artikel 9c i detta protokoll och denna bilaga.

| c) | Inlämning, behandling och lagring av uppgifter om ankomst och anmälningar om ankomst av ett havsgående fartyg eller luftfartyg i enlighet med artikel 9c i detta protokoll och denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Inlämning, behandling och lagring av uppgifter om ankomst och anmälningar om ankomst av ett havsgående fartyg eller luftfartyg i enlighet med artikel 9c i detta protokoll och denna bilaga.

| d) | Mottagande, behandling och lagring av uppgifter om anmälan av varor till de avtalsslutande parternas tullmyndigheter i enlighet med artikel 9c i detta protokoll och denna bilaga. |
| --- | --- |

d)

Mottagande, behandling och lagring av uppgifter om anmälan av varor till de avtalsslutande parternas tullmyndigheter i enlighet med artikel 9c i detta protokoll och denna bilaga.

| e) | Mottagande, behandling och lagring av uppgifter om begäranden om och resultat av riskanalyser, kontrollrekommendationer, beslut om kontroller och kontrollresultat i enlighet med artiklarna 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga. |
| --- | --- |

e)

Mottagande, behandling och lagring av uppgifter om begäranden om och resultat av riskanalyser, kontrollrekommendationer, beslut om kontroller och kontrollresultat i enlighet med artiklarna 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga.

| f) | Mottagande, behandling och lagring och utbyte av meddelanden och uppgifter till och från de ekonomiska aktörerna i enlighet med artiklarna 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga. |
| --- | --- |

f)

Mottagande, behandling och lagring och utbyte av meddelanden och uppgifter till och från de ekonomiska aktörerna i enlighet med artiklarna 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga.

| g) | Inlämnande, behandling och lagring av uppgifter av de ekonomiska aktörerna på begäran av de avtalsslutande parternas tullmyndigheter i enlighet med artiklarna 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga. |
| --- | --- |

g)

Inlämnande, behandling och lagring av uppgifter av de ekonomiska aktörerna på begäran av de avtalsslutande parternas tullmyndigheter i enlighet med artiklarna 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga.

6.   ICS2 ska användas för att stödja de avtalsslutande parternas övervakning och utvärdering av genomförandet av de gemensamma riskkriterier och riskstandarder för skydd och säkerhet och de kontrollåtgärder och prioriterade kontrollområden som avses i artikel 9e i detta protokoll.

7.   Autentisering av och tillträdeskontroll för ekonomiska aktörer när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i ICS2 ska ske med hjälp av den plattform för enhetlig användaradministration och digital signatur (nedan kallad UUM&DS-plattformen) som avses i artikel 13.

8.   Autentisering av och tillträdeskontroll för tjänstemän från de avtalsslutande parterna när det gäller tillträdet till de gemensamma komponenterna i ICS2 ska ske med hjälp av de nätverkstjänster som tillhandahålls av unionen.

9.   Det harmoniserade gränssnittet för näringsidkare ska vara en ingångspunkt till ICS2 för ekonomiska aktörer i enlighet med artikel 1.

10.   Det harmoniserade gränssnittet för näringsidkare ska samverka med den gemensamma databas för ICS2 som avses i punkterna 12–14.

11.   Det harmoniserade gränssnittet för näringsidkare ska användas för inlämning, begäranden om ändringar, begäranden om ogiltigförklarande, behandling och lagring av uppgifter i summariska införseldeklarationer och anmälningar om ankomst samt för utbyte av information mellan de avtalsslutande parterna och de ekonomiska aktörerna.

12.   Den gemensamma databasen för ICS2 ska användas av de avtalsslutande parterna för behandling av uppgifter i summariska införseldeklarationer, begäranden om ändring, begäranden om ogiltigförklaring, anmälningar om ankomst, information om varors ankomst, information om begäranden om och resultat av riskanalyser, kontrollrekommendationer, kontrollbeslut samt kontrollresultat och information som utbyts med ekonomiska aktörer.

13.   Den gemensamma databasen för ICS2 ska användas av de avtalsslutande parterna för statistik och utvärdering och för utbyte av information från summariska införseldeklarationer mellan de avtalsslutande parterna.

14.   Den gemensamma databasen för ICS2 ska samverka med det harmoniserade gränssnittet för näringsidkare, nationella gränssnitt för näringsidkare, om sådana har utvecklats av de avtalsslutande parterna, och med de nationella införselsystemen.

15.   Tullmyndigheten i en avtalsslutande part ska använda den gemensamma databasen för att konsultera en tullmyndighet i den andra avtalsslutande parten i enlighet med artiklarna 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga innan den slutför riskanalysen för säkerhets- och skyddsändamål. Tullmyndigheten i en avtalsslutande part ska också använda den gemensamma databasen för att samråda med den andra avtalsslutande parten om rekommenderade kontroller, beslut som fattas om rekommenderade kontroller och om resultaten av säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller i enlighet med artiklarna 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga.

16.   Det nationella gränssnittet för näringsidkare ska, om ett sådant utvecklats av de avtalsslutande parterna, vara en ingångspunkt till ICS2 för ekonomiska aktörer i enlighet med artikel 1, om inlämningen riktar sig till den avtalsslutande part som handhar det nationella gränssnittet för näringsidkare.

17.   När det gäller inlämning, ändringar, ogiltigförklaranden, behandling, lagring av uppgifter i summariska införseldeklarationer och anmälningar om ankomst samt informationsutbyte mellan de avtalsslutande parterna och de ekonomiska aktörerna, kan de ekonomiska aktörerna välja att använda det nationella gränssnittet för näringsidkare, om ett sådant har utvecklats, eller det harmoniserade gränssnittet för näringsidkare.

18.   Det nationella gränssnittet för näringsidkare ska, om det utvecklas, samverka med den gemensamma databasen för ICS2.

19.   När Norge utvecklar ett nationellt gränssnitt för näringsidkare ska landet informera unionen om detta.

20.   De avtalsslutande parternas tullmyndigheter ska använda ett nationellt införselsystem för utbyte av uppgifter i summariska införseldeklarationer som hämtats från de deklarationer som avses i artikel 9c i detta protokoll, utbyte av information och anmälningar med den gemensamma databasen för information om ankomst av havsgående fartyg eller luftfartyg, information om anmälan av varor, behandling av begäranden om riskanalys, utbyte och behandling av information om riskanalysresultat, kontrollrekommendationer, kontrollbeslut och kontrollresultat.

21.   Det nationella införselsystemet ska också användas i de fall då en avtalsslutande parts tullmyndighet begär ytterligare information från de ekonomiska aktörerna och får information om detta.

22.   Det nationella införselsystemet ska samverka med den gemensamma databasen.

23.   Det nationella införselsystemet ska samverka med system som utvecklats på nationell nivå för att hämta information som avses i punkt 20.

Artikel 12

Hur importkontrollsystemet 2 fungerar och utbildning i hur det används

1.   Unionen ska utveckla, testa, införa och förvalta de gemensamma komponenterna. Norge ska utveckla, testa, införa och förvalta de nationella komponenterna.

2.   Norge ska säkerställa att de nationella komponenterna kan samverka med de gemensamma komponenterna.

3.   Unionen ska underhålla de gemensamma komponenterna och Norge ska underhålla sina nationella komponenter.

4.   De avtalsslutande parterna ska säkerställa oavbruten drift av de elektroniska systemen.

5.   Unionen får ändra de elektroniska systemens gemensamma komponenter för att korrigera funktionsfel, lägga till nya funktioner eller ändra befintliga funktioner.

6.   Unionen ska underrätta Norge om ändringar och uppdateringar av de gemensamma komponenterna.

7.   Norge ska informera unionen om sådana ändringar och uppdateringar av de nationella komponenterna som kan få återverkningar på de gemensamma komponenternas funktion.

8.   De avtalsslutande parterna ska se till att information om ändringar och uppdateringar av de elektroniska systemen enligt punkterna 6 och 7 är offentligt tillgängliga.

9.   Om ICS2 drabbas av ett tillfälligt fel ska den kontinuitetsplan som fastställts av de avtalsslutande parterna tillämpas.

10.   De avtalsslutande parterna ska informera varandra när de elektroniska systemen till följd av tillfälliga fel inte är tillgängliga.

11.   Unionen ska stödja Norge rörande användningen av och funktionen hos de elektroniska systemens gemensamma komponenter genom att tillhandahålla lämpligt utbildningsmaterial.

Artikel 13

Plattformen för enhetlig användaradministration och digital signatur

1.   En enhetlig plattform för användaradministration och digital signatur (nedan kallad UUM&DS-plattformen) ska möjliggöra kommunikation mellan de avtalsslutande parternas system för identitets- och åtkomsthantering enligt punkt 6 i syfte att ge de avtalsslutande parternas tjänstemän och ekonomiska aktörer ett säkert och behörigt tillträde till de elektroniska systemen.

2.   UUM&DS-plattformen ska bestå av följande gemensamma komponenter:

| a) | Ett system för tillträdeshantering. |
| --- | --- |

a)

Ett system för tillträdeshantering.

| b) | Ett administrationssystem. |
| --- | --- |

b)

Ett administrationssystem.

3.   UUM&DS-plattformen ska användas för att säkerställa autentisering av och tillträdeskontroll för följande personer:

| a) | Ekonomiska aktörer för tillträde till ICS2. |
| --- | --- |

a)

Ekonomiska aktörer för tillträde till ICS2.

| b) | De avtalsslutande parternas personal, för tillträde till de gemensamma komponenterna i ICS2 och för underhåll och hantering av UUM&DS-plattformen. |
| --- | --- |

b)

De avtalsslutande parternas personal, för tillträde till de gemensamma komponenterna i ICS2 och för underhåll och hantering av UUM&DS-plattformen.

4.   De avtalsslutande parterna ska inrätta ett system för tillträdeshantering för att validera förfrågningar om tillträde som lämnas in av ekonomiska aktörer och andra personer inom UUM&DS-plattformen, vilket ska ske i samverkan med de avtalsslutande parternas system för identitets- och tillträdeshantering enligt artikel 6.

5.   De avtalsslutande parterna ska inrätta ett administrationssystem för att hantera autentiserings- och tillståndsregler för validering av identitetsuppgifter för ekonomiska aktörer, för beviljande av tillträde till de elektroniska systemen.

6.   De avtalsslutande parterna ska inrätta ett system för identitets- och tillträdeshantering för att garantera följande:

| a) | En säker registrering och lagring av ekonomiska aktörers identitetsuppgifter. |
| --- | --- |

a)

En säker registrering och lagring av ekonomiska aktörers identitetsuppgifter.

| b) | Ett säkert utbyte av signerade och krypterade identitetsuppgifter för ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

b)

Ett säkert utbyte av signerade och krypterade identitetsuppgifter för ekonomiska aktörer.

Artikel 14

Uppgiftshantering, ägarskap och säkerhet

1.   De avtalsslutande parterna ska säkerställa att de uppgifter som registreras på nationell nivå överensstämmer med de uppgifter som registreras i de gemensamma komponenterna och att uppgifterna är uppdaterade.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska de avtalsslutande parterna säkerställa att följande uppgifter motsvarar uppgifter i den gemensamma databasen för ICS2 och att de hålls uppdaterade:

| a) | Uppgifter som registrerats på nationell nivå och överförts från det nationella införselsystemet till den gemensamma databasen. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter som registrerats på nationell nivå och överförts från det nationella införselsystemet till den gemensamma databasen.

| b) | Uppgifter som mottagits från den gemensamma databasen till det nationella införselsystemet. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter som mottagits från den gemensamma databasen till det nationella införselsystemet.

3.   Ekonomiska aktörer som registrerat uppgifter i ICS2:s gemensamma komponenter som meddelas till eller registreras i det gemensamma gränssnittet för näringsidkare har åtkomst till och kan behandla dessa uppgifter.

4.   Uppgifter i ICS2:s gemensamma komponenter

| a) | som en ekonomisk aktör meddelar en avtalsslutande part via det harmoniserade gränssnittet för näringsidkare har denna avtalsslutande part åtkomst till och kan behandla i den gemensamma databasen. Vid behov kan den avtalsslutande parten också få åtkomst till den information som registrerats i det harmoniserade gränssnittet för näringsidkare. |
| --- | --- |

a)

som en ekonomisk aktör meddelar en avtalsslutande part via det harmoniserade gränssnittet för näringsidkare har denna avtalsslutande part åtkomst till och kan behandla i den gemensamma databasen. Vid behov kan den avtalsslutande parten också få åtkomst till den information som registrerats i det harmoniserade gränssnittet för näringsidkare.

| b) | som en avtalsslutande part meddelar eller registrerar i den gemensamma databasen har denna avtalsslutande part åtkomst till och kan behandla. |
| --- | --- |

b)

som en avtalsslutande part meddelar eller registrerar i den gemensamma databasen har denna avtalsslutande part åtkomst till och kan behandla.

| c) | som avses i leden a och b i denna punkt har även den andra avtalsslutande parten åtkomst till och kan behandla, om denna senare deltar i den riskanalys och/eller kontrollprocess som uppgifterna avser i enlighet med artikel 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

som avses i leden a och b i denna punkt har även den andra avtalsslutande parten åtkomst till och kan behandla, om denna senare deltar i den riskanalys och/eller kontrollprocess som uppgifterna avser i enlighet med artikel 9c och 9e i detta protokoll och denna bilaga.

| d) | får behandlas av kommissionen i samarbete med de avtalsslutande parterna för de ändamål som anges i artikel 1.1 c och artikel 11.6. Resultaten av behandlingen är tillgängliga för kommissionen och de avtalsslutande parterna. |
| --- | --- |

d)

får behandlas av kommissionen i samarbete med de avtalsslutande parterna för de ändamål som anges i artikel 1.1 c och artikel 11.6. Resultaten av behandlingen är tillgängliga för kommissionen och de avtalsslutande parterna.

5.   De avtalsslutande parterna har åtkomst till de uppgifter i den gemensamma ICS2-komponenten som unionen har registrerat i den gemensamma databasen. De uppgifterna får behandlas av unionen.

6.   Unionen ska vara systemägare till de gemensamma komponenterna.

7.   Norge ska vara systemägare till de nationella komponenterna.

8.   Unionen ska säkerställa säkerheten avseende de gemensamma komponenterna och Norge ska säkerställa säkerheten avseende sina nationella komponenter.

9.   För dessa ändamål ska de avtalsslutande parterna åtminstone vidta nödvändiga åtgärder för att

| a) | förhindra att obehöriga personer får tillträde till installationer som används för behandling av uppgifter, |
| --- | --- |

a)

förhindra att obehöriga personer får tillträde till installationer som används för behandling av uppgifter,

| b) | förhindra att obehöriga personer för in uppgifter och läser, ändrar eller raderar uppgifter, |
| --- | --- |

b)

förhindra att obehöriga personer för in uppgifter och läser, ändrar eller raderar uppgifter,

| c) | upptäcka någon av de verksamheter som avses i leden a och b. |
| --- | --- |

c)

upptäcka någon av de verksamheter som avses i leden a och b.

10.   De avtalsslutande parterna ska informera varandra om all verksamhet som kan innebära en överträdelse eller misstänkt överträdelse av de elektroniska systemens säkerhet.

11.   De avtalsslutande parterna ska upprätta säkerhetsplaner för alla system.

12.   De uppgifter som registreras i ICS2-komponenterna ska lagras i minst tre år efter registreringen. De avtalsslutande parterna får överskrida denna treårsperiod om så krävs enligt relevant nationell lagstiftning.

Artikel 15

Behandling av personuppgifter

Vid behandling av personuppgifter med avseende på ICS2 och UUM&DS ska följande gälla:

| 1. | Norge och EU:s medlemsstater ska fungera som personuppgiftsansvariga i enlighet med artikel 14 i avtalet. |
| --- | --- |

1.

Norge och EU:s medlemsstater ska fungera som personuppgiftsansvariga i enlighet med artikel 14 i avtalet.

| 2. | Kommissionen ska fungera som personuppgiftsbiträde och fullgöra sina skyldigheter i detta avseende enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (6), utom vid behandling av uppgifterna för övervakning och utvärdering av genomförandet av de gemensamma riskkriterierna och riskstandarderna för säkerhet och skydd och av kontrollåtgärderna och det prioriterade kontrollområdet, då kommissionen ska agera som gemensamt personuppgiftsansvarig. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen ska fungera som personuppgiftsbiträde och fullgöra sina skyldigheter i detta avseende enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (6), utom vid behandling av uppgifterna för övervakning och utvärdering av genomförandet av de gemensamma riskkriterierna och riskstandarderna för säkerhet och skydd och av kontrollåtgärderna och det prioriterade kontrollområdet, då kommissionen ska agera som gemensamt personuppgiftsansvarig.

Artikel 16

Deltagande i utveckling, underhåll och förvaltning av ICS2

Unionen ska göra det möjligt för experter från Eftastaterna att delta som observatörer i frågor som rör utveckling, underhåll och förvaltning av ICS2 vid möten i tullexpertgruppen och respektive arbetsgrupper. Unionen ska från fall till fall besluta om experter från Eftastaterna kan delta i arbetsgruppsmöten där endast ett begränsat antal EU-medlemsstater är representerade och som rapporterar till tullexpertgruppen.

AVDELNING III

Artikel 17

Finansieringsöverenskommelse för ansvar, åtaganden och förväntningar i samband med genomförandet och driften av ICS2

När det gäller utvidgningen av användningen av ICS2 till att även omfatta Norge, och med beaktande av kapitel IIa och denna bilaga, definieras de delar i samarbetet mellan de avtalsslutande parterna som rör ICS2 i denna finansieringsöverenskommelse (nedan kallad överenskommelsen).

| a) | Kommissionen kommer att utveckla, testa, införa, förvalta och driva de centrala ICS2-komponenterna som består av ett gemensamt gränssnitt för näringsidkare och en gemensam databas (nedan kallade de centrala
  ICS2-komponenterna), inbegripet de tillämpningar och tjänster som krävs för deras drift och sammankoppling med it-system i Norge, såsom TAPAS, UUM&DS och mellanprogramvaran CCN2ng, och åtar sig att göra dem tillgängliga för Norge. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen kommer att utveckla, testa, införa, förvalta och driva de centrala ICS2-komponenterna som består av ett gemensamt gränssnitt för näringsidkare och en gemensam databas (nedan kallade de centrala
  ICS2-komponenterna), inbegripet de tillämpningar och tjänster som krävs för deras drift och sammankoppling med it-system i Norge, såsom TAPAS, UUM&DS och mellanprogramvaran CCN2ng, och åtar sig att göra dem tillgängliga för Norge.

| b) | Norge kommer att utveckla, testa, införa, förvalta och driva de nationella ICS2-komponenterna. |
| --- | --- |

b)

Norge kommer att utveckla, testa, införa, förvalta och driva de nationella ICS2-komponenterna.

| c) | Norge och kommissionen har enats om att dela på kostnaderna för utveckling och engångskostnader för de centrala ICS2-komponenterna samt driftskostnaderna för de centrala ICS2-komponenterna, tillhörande tillämpningar och tjänster som krävs för deras drift och sammankoppling enligt följande:






  1) | Kommissionen kommer att fakturera Norge för vissa av utvecklingskostnaderna för de centrala ICS2-komponenterna i enlighet med leden d och e. Utvecklingskostnaderna omfattar programvaruutveckling av de centrala komponenterna och förvärv och installation av tillhörande infrastruktur (hårdvara, programvara, värdtjänster, licenser osv.). Fördelningsnyckeln omfattar 4 % av alla kostnader för de nämnda tjänsterna. |
| --- | --- | --- |

c)

Norge och kommissionen har enats om att dela på kostnaderna för utveckling och engångskostnader för de centrala ICS2-komponenterna samt driftskostnaderna för de centrala ICS2-komponenterna, tillhörande tillämpningar och tjänster som krävs för deras drift och sammankoppling enligt följande:

1)

Kommissionen kommer att fakturera Norge för vissa av utvecklingskostnaderna för de centrala ICS2-komponenterna i enlighet med leden d och e. Utvecklingskostnaderna omfattar programvaruutveckling av de centrala komponenterna och förvärv och installation av tillhörande infrastruktur (hårdvara, programvara, värdtjänster, licenser osv.). Fördelningsnyckeln omfattar 4 % av alla kostnader för de nämnda tjänsterna.

| 2) | De maximala utvecklingskostnaderna kommer att begränsas till 550 000 EUR (femhundrafemtio tusen) per version. |
| --- | --- |

2)

De maximala utvecklingskostnaderna kommer att begränsas till 550 000 EUR (femhundrafemtio tusen) per version.

| 3) | Kommissionen kommer att fakturera Norge för vissa av driftskostnaderna för ICS2 och TAPAS i enlighet med leden f, g och h. Driftskostnaderna omfattar överensstämmelsetestning, underhåll av infrastrukturen (hårdvara, programvara, värdtjänster, licenser osv.), av de centrala ICS2-komponenterna och av tillhörande tillämpningar och tjänster som krävs för deras drift och sammankoppling (kvalitetssäkring, helpdesk och it-tjänster). Fördelningsnyckeln omfattar 4 % av alla kostnader för de nämnda tjänsterna. |
| --- | --- |

3)

Kommissionen kommer att fakturera Norge för vissa av driftskostnaderna för ICS2 och TAPAS i enlighet med leden f, g och h. Driftskostnaderna omfattar överensstämmelsetestning, underhåll av infrastrukturen (hårdvara, programvara, värdtjänster, licenser osv.), av de centrala ICS2-komponenterna och av tillhörande tillämpningar och tjänster som krävs för deras drift och sammankoppling (kvalitetssäkring, helpdesk och it-tjänster). Fördelningsnyckeln omfattar 4 % av alla kostnader för de nämnda tjänsterna.

| 4) | Driftskostnaderna för användningen av ICS2 för Norge ska inte överstiga det högsta beloppet på 450 000 EUR (fyrahundrafemtio tusen) per år. |
| --- | --- |

4)

Driftskostnaderna för användningen av ICS2 för Norge ska inte överstiga det högsta beloppet på 450 000 EUR (fyrahundrafemtio tusen) per år.

| 5) | Kostnaderna för utveckling och drift av nationella komponenter kommer helt och hållet att bäras av Norge. |
| --- | --- |

5)

Kostnaderna för utveckling och drift av nationella komponenter kommer helt och hållet att bäras av Norge.

| 6) | Norge ska hållas underrättat om den planerade kostnadsutvecklingen och ska informeras om de viktigaste delarna i ICS2-utvecklingen som kan påverka dessa kostnader. |
| --- | --- |

6)

Norge ska hållas underrättat om den planerade kostnadsutvecklingen och ska informeras om de viktigaste delarna i ICS2-utvecklingen som kan påverka dessa kostnader.

| d) | Norge samtycker till att delta i de kostnader för utveckling och överensstämmelsetestning av centrala ICS2-komponenter som uppkommit före genomförandet av avtalet. I detta syfte kommer följande att ske:






  1) | Kommissionen kommer att underrätta Norge om det uppskattade belopp som krävs för de år som föregår genomförandet av avtalet. |
| --- | --- | --- |

d)

Norge samtycker till att delta i de kostnader för utveckling och överensstämmelsetestning av centrala ICS2-komponenter som uppkommit före genomförandet av avtalet. I detta syfte kommer följande att ske:

1)

Kommissionen kommer att underrätta Norge om det uppskattade belopp som krävs för de år som föregår genomförandet av avtalet.

| 2) | Senast den 15 maj varje år, med början från och med den 15 maj 2021, kommer kommissionen att begära att Norge betalar sitt bidrag till dessa tidigare kostnader i lika stora delbetalningar under de första fyra åren som ICS2 är i bruk. |
| --- | --- |

2)

Senast den 15 maj varje år, med början från och med den 15 maj 2021, kommer kommissionen att begära att Norge betalar sitt bidrag till dessa tidigare kostnader i lika stora delbetalningar under de första fyra åren som ICS2 är i bruk.

| e) | Norge samtycker till att delta i utvecklingskostnaderna för de centrala ICS2-komponenterna. I detta syfte kommer följande att ske:






  1) | Norge åtar sig att betala sitt deltagande i utvecklingskostnaderna för version 1, version 2 och version 3 av ICS2. |
| --- | --- | --- |

e)

Norge samtycker till att delta i utvecklingskostnaderna för de centrala ICS2-komponenterna. I detta syfte kommer följande att ske:

1)

Norge åtar sig att betala sitt deltagande i utvecklingskostnaderna för version 1, version 2 och version 3 av ICS2.

| 2) | Senast den 15 maj varje år, med början från och med den 15 maj 2021, kommer kommissionen att begära att Norge betalar sitt bidrag till utvecklandet av den senaste versionen på grundval av en vederbörligen dokumenterad debetnota som utfärdats av kommissionen. |
| --- | --- |

2)

Senast den 15 maj varje år, med början från och med den 15 maj 2021, kommer kommissionen att begära att Norge betalar sitt bidrag till utvecklandet av den senaste versionen på grundval av en vederbörligen dokumenterad debetnota som utfärdats av kommissionen.

| f) | Norge samtycker till att delta i driftskostnaderna för de centrala ICS2-komponenterna. I detta syfte kommer följande att ske:






  1) | Kommissionen kommer senast den 31 juli varje år, med början från och med den 31 juli 2021, att informera Norge om de beräknade driftskostnaderna för påföljande år och skriftligen meddela Norge det uppskattade beloppet för nästa år. Norge kommer att informeras på samma sätt och vid samma tidpunkt som kommissionen informerar var och en av de övriga medlemmarna i ICS2, och kommer även att informeras om de viktigaste aspekterna av utvecklingen av ICS2. |
| --- | --- | --- |

f)

Norge samtycker till att delta i driftskostnaderna för de centrala ICS2-komponenterna. I detta syfte kommer följande att ske:

1)

Kommissionen kommer senast den 31 juli varje år, med början från och med den 31 juli 2021, att informera Norge om de beräknade driftskostnaderna för påföljande år och skriftligen meddela Norge det uppskattade beloppet för nästa år. Norge kommer att informeras på samma sätt och vid samma tidpunkt som kommissionen informerar var och en av de övriga medlemmarna i ICS2, och kommer även att informeras om de viktigaste aspekterna av utvecklingen av ICS2.

| 2) | Kommissionen kommer att begära att Norge senast den 15 maj 2021 betalar sitt årliga bidrag till driftskostnaderna för 2020 på 110 000 EUR, samt det beräknade årliga bidraget för 2021 på 280 000 EUR. Senast den 15 maj varje år, med början från och med den 15 maj 2022, kommer kommissionen att begära att Norge betalar sitt årliga bidrag för det året plus saldot (negativt eller positivt) för det föregående året på grundval av en vederbörligen dokumenterad debetnota som utfärdats av kommissionen. |
| --- | --- |

2)

Kommissionen kommer att begära att Norge senast den 15 maj 2021 betalar sitt årliga bidrag till driftskostnaderna för 2020 på 110 000 EUR, samt det beräknade årliga bidraget för 2021 på 280 000 EUR. Senast den 15 maj varje år, med början från och med den 15 maj 2022, kommer kommissionen att begära att Norge betalar sitt årliga bidrag för det året plus saldot (negativt eller positivt) för det föregående året på grundval av en vederbörligen dokumenterad debetnota som utfärdats av kommissionen.

| 3) | Senast den 31 januari varje år, med början från och med den 31 januari 2022 kommer kommissionen att






  — | avsluta räkenskaperna för de tidigare årliga driftskostnaderna för ICS2 och TAPAS på grundval av det belopp som redan betalats av Norge i förhållande till de faktiska kostnader som kommissionen ådragit sig, och förse Norge med en redovisning med en uppdelning av kostnaderna för de olika tjänsterna och tillhandahållandet av programvaran, och |
| --- | --- | --- |

3)

Senast den 31 januari varje år, med början från och med den 31 januari 2022 kommer kommissionen att

—

avsluta räkenskaperna för de tidigare årliga driftskostnaderna för ICS2 och TAPAS på grundval av det belopp som redan betalats av Norge i förhållande till de faktiska kostnader som kommissionen ådragit sig, och förse Norge med en redovisning med en uppdelning av kostnaderna för de olika tjänsterna och tillhandahållandet av programvaran, och

| — | förse Norge med de faktiska årliga kostnaderna, dvs. faktiska driftskostnader, för det senaste året. Kommissionen kommer att beräkna de faktiska och beräknade kostnaderna i enlighet med sina kontrakt med uppdragstagare som inrättats inom ramen för de nuvarande förfarandena för kontraktstilldelning. |
| --- | --- |

—

förse Norge med de faktiska årliga kostnaderna, dvs. faktiska driftskostnader, för det senaste året. Kommissionen kommer att beräkna de faktiska och beräknade kostnaderna i enlighet med sina kontrakt med uppdragstagare som inrättats inom ramen för de nuvarande förfarandena för kontraktstilldelning.

Saldot (negativt eller positivt) mellan de faktiska kostnaderna och det beräknade beloppet för föregående år kommer att beräknas och meddelas Norge i form av en avräkning från kommissionen. I avräkningen ska ingå det beräknade årliga bidraget plus saldot (negativt eller positivt), vilket ger ett nettobelopp som kommissionen kommer att fakturera Norge via den årliga debetnotan.

| g) | Norges betalning ska ske efter dagen för utfärdande av debetnotan. Alla betalningar ska göras inom 60 dagar till det bankkonto för kommissionen som anges på debetnotan. |
| --- | --- |

g)

Norges betalning ska ske efter dagen för utfärdande av debetnotan. Alla betalningar ska göras inom 60 dagar till det bankkonto för kommissionen som anges på debetnotan.

| h) | Om Norge betalar de belopp som anges i led c senare än de datum som anges i led g, får kommissionen ta ut dröjsmålsränta (enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro och som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning, som är i kraft den dag som betalningen skulle ha gjorts, med tillägg av en och en halv procentenhet). Samma ränta ska tillämpas på unionens betalningar. |
| --- | --- |

h)

Om Norge betalar de belopp som anges i led c senare än de datum som anges i led g, får kommissionen ta ut dröjsmålsränta (enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro och som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning, som är i kraft den dag som betalningen skulle ha gjorts, med tillägg av en och en halv procentenhet). Samma ränta ska tillämpas på unionens betalningar.

| i) | Om Norge begär särskilda anpassningar av eller nya it-produkter för de centrala ICS2-komponenterna, ICS2-tillämpningarna eller ICS2-tjänsterna är inledandet och slutförandet av denna utveckling föremål för en separat ömsesidig överenskommelse om resursbehov och utvecklingskostnader. |
| --- | --- |

i)

Om Norge begär särskilda anpassningar av eller nya it-produkter för de centrala ICS2-komponenterna, ICS2-tillämpningarna eller ICS2-tjänsterna är inledandet och slutförandet av denna utveckling föremål för en separat ömsesidig överenskommelse om resursbehov och utvecklingskostnader.

| j) | Allt utbildningsmaterial som skapas och underhålls av de avtalsslutande parterna ska delas med alla parter kostnadsfritt på elektronisk väg. Norge får kopiera, distribuera, presentera och framföra utbildningsmaterialet samt framställa härledda verk på grundval av det gemensamma utbildningsmaterialet på följande villkor:






  1) | Norge anger upphovsman på det sätt som anges i det gemensamma utbildningsmaterialet. |
| --- | --- | --- |

j)

Allt utbildningsmaterial som skapas och underhålls av de avtalsslutande parterna ska delas med alla parter kostnadsfritt på elektronisk väg. Norge får kopiera, distribuera, presentera och framföra utbildningsmaterialet samt framställa härledda verk på grundval av det gemensamma utbildningsmaterialet på följande villkor:

1)

Norge anger upphovsman på det sätt som anges i det gemensamma utbildningsmaterialet.

| 2) | Det endast sker för icke-kommersiella ändamål. |
| --- | --- |

2)

Det endast sker för icke-kommersiella ändamål.

| k) | De avtalsslutande parterna är överens om att erkänna och fullgöra sina respektive skyldigheter när det gäller användningen av de centrala ICS2-komponenterna enligt beskrivningen i denna bilaga. |
| --- | --- |

k)

De avtalsslutande parterna är överens om att erkänna och fullgöra sina respektive skyldigheter när det gäller användningen av de centrala ICS2-komponenterna enligt beskrivningen i denna bilaga.

| l) | I händelse av allvarliga tvivel beträffande denna bilagas eller ICS2:s avsedda funktion, får endera avtalsslutande parten tillfälligt avbryta tillämpningen av överenskommelsen, förutsatt att den andra avtalsslutande parten skriftligen meddelats tre månader i förväg. |
| --- | --- |

l)

I händelse av allvarliga tvivel beträffande denna bilagas eller ICS2:s avsedda funktion, får endera avtalsslutande parten tillfälligt avbryta tillämpningen av överenskommelsen, förutsatt att den andra avtalsslutande parten skriftligen meddelats tre månader i förväg.

AVDELNING IV

Summariska utförseldeklarationer

Summariska utförseldeklarationer

Artikel 18

Summariska utförseldeklarationers utformning och innehåll

1.   Den summariska utförseldeklarationen ska inges med hjälp av databehandlingsteknik. Kommersiell dokumentation, hamndokumentation eller transportdokumentation får användas om den innehåller de nödvändiga uppgifterna.

2.   Den summariska utförseldeklarationen ska innehålla de uppgifter som fastställs för en sådan deklaration i kolumnerna A1 och A2 i kapitel 3 i bilaga B till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 och överensstämma med respektive format, koder och kardinaliteter enligt bilaga B till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447. Den ska fyllas i enligt anmärkningarna i de bilagorna. Den summariska utförseldeklarationen ska bestyrkas av den person som upprättar den.

3.   Tullmyndigheterna ska tillåta ingivande av en pappersbaserad summarisk utförseldeklaration, eller något annat förfarande som ersätter ett sådant ingivande och som överenskommits mellan tullmyndigheterna, endast under någon av följande omständigheter:

| a) | När tullmyndigheternas datorsystem inte fungerar. |
| --- | --- |

a)

När tullmyndigheternas datorsystem inte fungerar.

| b) | Om programvaran hos den person som inger den summariska utförseldeklarationen inte fungerar, förutsatt att tullmyndigheterna tillämpar samma riskhanteringsnivå som den som tillämpas på summariska utförseldeklarationer som görs med hjälp av databehandlingsteknik. Den pappersbaserade summariska utförseldeklarationen ska undertecknas av den person som upprättat den. Sådana pappersbaserade summariska utförseldeklarationer ska vid behov åtföljas av lastspecifikationer eller andra lämpliga förteckningar och ska innehålla de uppgifter som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

b)

Om programvaran hos den person som inger den summariska utförseldeklarationen inte fungerar, förutsatt att tullmyndigheterna tillämpar samma riskhanteringsnivå som den som tillämpas på summariska utförseldeklarationer som görs med hjälp av databehandlingsteknik. Den pappersbaserade summariska utförseldeklarationen ska undertecknas av den person som upprättat den. Sådana pappersbaserade summariska utförseldeklarationer ska vid behov åtföljas av lastspecifikationer eller andra lämpliga förteckningar och ska innehålla de uppgifter som avses i punkt 2.

4.   Varje avtalsslutande part ska fastställa vilka villkor och föreskrifter som gäller för att den person som inger den summariska utförseldeklarationen ska få ändra en eller flera uppgifter i deklarationen efter ingivandet.

Artikel 19

Befrielse från kravet att inge en summarisk utförseldeklaration

1.   En summarisk utförseldeklaration ska inte krävas för följande varor:

| a) | Elektrisk energi. |
| --- | --- |

a)

Elektrisk energi.

| b) | Varor som förs ut via rörledning. |
| --- | --- |

b)

Varor som förs ut via rörledning.

| c) | Brevförsändelser. |
| --- | --- |

c)

Brevförsändelser.

| d) | Varor i postförsändelser. |
| --- | --- |

d)

Varor i postförsändelser.

| e) | Varor för vilka en muntlig tulldeklaration eller en deklaration genom enkel gränspassage är tillåten i enlighet med de avtalsslutande parternas lagstiftning, med undantag för lastpallar, containrar, transportmedel samt reservdelar, tillbehör och utrustning till sådana artiklar när de transporteras enligt ett transportavtal. |
| --- | --- |

e)

Varor för vilka en muntlig tulldeklaration eller en deklaration genom enkel gränspassage är tillåten i enlighet med de avtalsslutande parternas lagstiftning, med undantag för lastpallar, containrar, transportmedel samt reservdelar, tillbehör och utrustning till sådana artiklar när de transporteras enligt ett transportavtal.

| f) | Varor som en resande medför i sitt personliga bagage. |
| --- | --- |

f)

Varor som en resande medför i sitt personliga bagage.

| g) | Varor upptagna i en ATA- eller CPD-carnet. |
| --- | --- |

g)

Varor upptagna i en ATA- eller CPD-carnet.

| h) | Varor som omfattas av befrielse enligt Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser av den 18 april 1961, Wienkonventionen om konsulära förbindelser av den 24 april 1963 eller andra konsulära konventioner eller New York-konventionen av den 16 december 1969 om särskilda uppdrag. |
| --- | --- |

h)

Varor som omfattas av befrielse enligt Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser av den 18 april 1961, Wienkonventionen om konsulära förbindelser av den 24 april 1963 eller andra konsulära konventioner eller New York-konventionen av den 16 december 1969 om särskilda uppdrag.

| i) | Vapen och militär utrustning som förs ut ur en avtalsslutande parts tullområde av myndigheter som ansvarar för de avtalsslutande parternas militära försvar, i militär transport eller i transport som bara används av militära myndigheter. |
| --- | --- |

i)

Vapen och militär utrustning som förs ut ur en avtalsslutande parts tullområde av myndigheter som ansvarar för de avtalsslutande parternas militära försvar, i militär transport eller i transport som bara används av militära myndigheter.

| j) | Följande varor som förs ut ur en avtalsslutande parts tullområde direkt till offshoreanläggningar som drivs av en person som är etablerad i en avtalsslutande parts tullområde:






  1) | Varor som ska användas för uppförande, reparation, underhåll eller ombyggnad av offshoreanläggningar. |
| --- | --- | --- |

j)

Följande varor som förs ut ur en avtalsslutande parts tullområde direkt till offshoreanläggningar som drivs av en person som är etablerad i en avtalsslutande parts tullområde:

1)

Varor som ska användas för uppförande, reparation, underhåll eller ombyggnad av offshoreanläggningar.

| 2) | Varor som ska användas till att monteras på eller användas som utrustning på offshoreanläggningar. |
| --- | --- |

2)

Varor som ska användas till att monteras på eller användas som utrustning på offshoreanläggningar.

| 3) | Förnödenheter som ska användas eller förbrukas på offshoreanläggningar. |
| --- | --- |

3)

Förnödenheter som ska användas eller förbrukas på offshoreanläggningar.

| k) | Varor som befordras upptagna i Nato-formulär 302 enligt konventionen mellan parterna i Nordatlantiska fördraget om status för deras styrkor, undertecknad i London den 19 juni 1951, eller i EU-formulär 302 enligt artikel 1.51 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446. |
| --- | --- |

k)

Varor som befordras upptagna i Nato-formulär 302 enligt konventionen mellan parterna i Nordatlantiska fördraget om status för deras styrkor, undertecknad i London den 19 juni 1951, eller i EU-formulär 302 enligt artikel 1.51 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446.

| l) | Varor som levereras för att införlivas som delar i eller tillbehör till fartyg eller luftfartyg samt för drift av motorer, maskiner eller annan utrustning i fartyg eller luftfartyg, samt livsmedel och andra artiklar som ska förbrukas eller säljas ombord. |
| --- | --- |

l)

Varor som levereras för att införlivas som delar i eller tillbehör till fartyg eller luftfartyg samt för drift av motorer, maskiner eller annan utrustning i fartyg eller luftfartyg, samt livsmedel och andra artiklar som ska förbrukas eller säljas ombord.

| m) | Bohag enligt definitionen i respektive avtalsslutande parts lagstiftning, förutsatt att det inte transporteras enligt ett transportavtal. |
| --- | --- |

m)

Bohag enligt definitionen i respektive avtalsslutande parts lagstiftning, förutsatt att det inte transporteras enligt ett transportavtal.

| n) | Varor som sänds från de avtalsslutande parternas tullområden till Ceuta och Melilla, Helgoland, Republiken San Marino, Vatikanstaten, kommunen Livigno och de schweiziska tullexklaverna Samnaun och Sampuoir. |
| --- | --- |

n)

Varor som sänds från de avtalsslutande parternas tullområden till Ceuta och Melilla, Helgoland, Republiken San Marino, Vatikanstaten, kommunen Livigno och de schweiziska tullexklaverna Samnaun och Sampuoir.

| o) | Varor som transporteras på fartyg som rör sig mellan de avtalsslutande parternas hamnar utan att anlöpa någon hamn utanför de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

o)

Varor som transporteras på fartyg som rör sig mellan de avtalsslutande parternas hamnar utan att anlöpa någon hamn utanför de avtalsslutande parternas tullområden.

| p) | Varor som transporteras ombord på luftfartyg som rör sig mellan de avtalsslutande parternas flygplatser utan att landa på någon flygplats utanför de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

p)

Varor som transporteras ombord på luftfartyg som rör sig mellan de avtalsslutande parternas flygplatser utan att landa på någon flygplats utanför de avtalsslutande parternas tullområden.

2.   En summarisk utförseldeklaration ska inte krävas i de fall som fastställs av ett internationellt avtal mellan en avtalsslutande part och ett tredjeland vad gäller säkerhet, om inte annat följer av förfarandet i artikel 9b.3 i detta protokoll.

3.   En summarisk utförseldeklaration ska inte krävas av de avtalsslutande parterna för varor i följande situationer:

| a) | När ett fartyg som transporterar varor mellan hamnar i de avtalsslutande parterna ska anlöpa en hamn utanför de avtalsslutande parternas tullområden och dessa varor ska fortsätta att vara lastade ombord på fartyget under uppehållet i hamnen utanför de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

a)

När ett fartyg som transporterar varor mellan hamnar i de avtalsslutande parterna ska anlöpa en hamn utanför de avtalsslutande parternas tullområden och dessa varor ska fortsätta att vara lastade ombord på fartyget under uppehållet i hamnen utanför de avtalsslutande parternas tullområden.

| b) | När ett luftfartyg som transporterar varor mellan flygplatser i de avtalsslutande parterna ska landa på en flygplats utanför de avtalsslutande parternas tullområden och dessa varor ska fortsätta att vara lastade ombord på luftfartyget under uppehållet på flygplatsen utanför de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

b)

När ett luftfartyg som transporterar varor mellan flygplatser i de avtalsslutande parterna ska landa på en flygplats utanför de avtalsslutande parternas tullområden och dessa varor ska fortsätta att vara lastade ombord på luftfartyget under uppehållet på flygplatsen utanför de avtalsslutande parternas tullområden.

| c) | När varor i en hamn eller på en flygplats inte lossas från det transportmedel som fört dem in i de avtalsslutande parternas tullområden och som kommer att föra dem ut ur dessa områden. |
| --- | --- |

c)

När varor i en hamn eller på en flygplats inte lossas från det transportmedel som fört dem in i de avtalsslutande parternas tullområden och som kommer att föra dem ut ur dessa områden.

| d) | När varorna har lastats i en tidigare hamn eller på en tidigare flygplats i de avtalsslutande parternas tullområden där en deklaration före avgång har ingetts eller ett undantag från skyldigheten att inge en deklaration före avgång varit tillämpligt, och de fortsätter att finnas på det transportmedel som kommer att föra dem ut ur de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

d)

När varorna har lastats i en tidigare hamn eller på en tidigare flygplats i de avtalsslutande parternas tullområden där en deklaration före avgång har ingetts eller ett undantag från skyldigheten att inge en deklaration före avgång varit tillämpligt, och de fortsätter att finnas på det transportmedel som kommer att föra dem ut ur de avtalsslutande parternas tullområden.

| e) | När varor som placerats i tillfällig lagring eller varor som hänförts till ett förfarande för frizoner under samma tullkontors övervakning omlastas från det transportmedel som fört dem till den anläggningen för tillfällig lagring eller frizonen till ett fartyg eller luftfartyg eller en järnväg som kommer att föra dem ut ur de avtalsslutande parternas tullområden, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:






  1) | Omlastningen sker inom 14 dagar från anmälan av varorna i enlighet med de avtalsslutande parternas respektive lagstiftning, eller under exceptionella omständigheter inom en längre frist som godkänts av tullmyndigheterna, om fristen på 14 dagar inte är tillräcklig för att hantera dessa omständigheter. |
| --- | --- | --- |

e)

När varor som placerats i tillfällig lagring eller varor som hänförts till ett förfarande för frizoner under samma tullkontors övervakning omlastas från det transportmedel som fört dem till den anläggningen för tillfällig lagring eller frizonen till ett fartyg eller luftfartyg eller en järnväg som kommer att föra dem ut ur de avtalsslutande parternas tullområden, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

1)

Omlastningen sker inom 14 dagar från anmälan av varorna i enlighet med de avtalsslutande parternas respektive lagstiftning, eller under exceptionella omständigheter inom en längre frist som godkänts av tullmyndigheterna, om fristen på 14 dagar inte är tillräcklig för att hantera dessa omständigheter.

| 2) | Uppgifter om varorna finns tillgängliga för tullmyndigheterna. |
| --- | --- |

2)

Uppgifter om varorna finns tillgängliga för tullmyndigheterna.

| 3) | Varornas destination och mottagare kommer inte att ändras såvitt fraktföraren känner till. |
| --- | --- |

3)

Varornas destination och mottagare kommer inte att ändras såvitt fraktföraren känner till.

| f) | Om varor förts in i de avtalsslutande parternas tullområden men fått avslag av den behöriga tullmyndigheten och omedelbart återsänts till exportlandet. |
| --- | --- |

f)

Om varor förts in i de avtalsslutande parternas tullområden men fått avslag av den behöriga tullmyndigheten och omedelbart återsänts till exportlandet.

Artikel 20

Plats för ingivande av en summarisk utförseldeklaration

1.   Den summariska utförseldeklarationen ska inges till den avtalsslutande partens behöriga tullkontor i det tullområde där utförselformaliteterna för varor med bestämning tredjeland genomförs. En tulldeklaration för export som används som en summarisk utförseldeklaration ska emellertid inges till den avtalsslutande partens behöriga myndighet på det tullområde där formaliteterna för export till tredjeland genomförs. I båda fallen ska det behöriga kontoret utföra säkerhets- och skyddsrelaterade riskanalyser på grundval av de uppgifter som ingår i deklarationen samt de säkerhets- och skyddstullkontroller som anses nödvändiga.

2.   När varor lämnar en avtalsslutande parts tullområde för att föras till ett tredjeland genom den andra avtalsslutande partens tullområde och exportformaliteterna följs av ett transiteringsförfarande i enlighet med konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande, ska NCTS användas för att överföra de uppgifter som avses i artikel 18.2 till den andra avtalsslutande partens behöriga myndigheter.

I sådana fall ska tullkontoret i den första avtalsslutande parten göra resultaten av sina säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller tillgängliga för den andra avtalsslutande partens tullmyndighet om

| a) | tullmyndigheten bedömer att riskerna är betydande samt kräver en tullkontroll och det av kontrollresultaten framgår att en händelse som utlöser riskerna har inträffat, eller |
| --- | --- |

a)

tullmyndigheten bedömer att riskerna är betydande samt kräver en tullkontroll och det av kontrollresultaten framgår att en händelse som utlöser riskerna har inträffat, eller

| b) | det av kontrollresultaten inte framgår att en händelse som utlöser riskerna har inträffat, men den berörda tullmyndigheten bedömer att hotet utgör en hög risk någon annanstans inom de avtalsslutande parternas tullområden, eller |
| --- | --- |

b)

det av kontrollresultaten inte framgår att en händelse som utlöser riskerna har inträffat, men den berörda tullmyndigheten bedömer att hotet utgör en hög risk någon annanstans inom de avtalsslutande parternas tullområden, eller

| c) | det är nödvändigt för en enhetlig tillämpning av bestämmelserna i avtalet. |
| --- | --- |

c)

det är nödvändigt för en enhetlig tillämpning av bestämmelserna i avtalet.

De avtalsslutande parterna ska inom ramen för det system som avses i artikel 9e.3 i detta protokoll utbyta information om de risker som nämns i leden a och b i den här punkten.

3.   Genom undantag från punkt 1, när varor lämnar en avtalsslutande parts tullområde för att föras till ett tredjeland genom den andra avtalsslutande partens tullområde och exportformaliteterna inte följs av ett transiteringsförfarande i enlighet med konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande, ska den summariska utförseldeklarationen inges direkt till det behöriga utförseltullkontoret i den andra avtalsslutande part där varorna slutligen förs ut till ett tredjeland.

Artikel 21

Tidsfrister för ingivande av en summarisk utförseldeklaration

1.   Den summariska utförseldeklarationen ska inges inom följande tidsfrister.

| a) | Vid sjötrafik:






  1) | För annan befordran av last i containrar än den som avses i punkterna 2 och 3, senast 24 timmar innan varorna lastas på det fartyg med vilket de ska lämna de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- | --- |

a)

Vid sjötrafik:

1)

För annan befordran av last i containrar än den som avses i punkterna 2 och 3, senast 24 timmar innan varorna lastas på det fartyg med vilket de ska lämna de avtalsslutande parternas tullområden.

| 2) | För containerfrakter mellan de avtalsslutande parternas tullområden och Grönland, Färöarna, Island eller hamnar i Östersjön, Nordsjön, Svarta havet eller Medelhavet, alla hamnar i Marocko samt hamnarna i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, med undantag av hamnar belägna i Nordirland, och hamnar i Kanalöarna och Isle of Man, senast två timmar före avgång från en hamn i de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

2)

För containerfrakter mellan de avtalsslutande parternas tullområden och Grönland, Färöarna, Island eller hamnar i Östersjön, Nordsjön, Svarta havet eller Medelhavet, alla hamnar i Marocko samt hamnarna i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, med undantag av hamnar belägna i Nordirland, och hamnar i Kanalöarna och Isle of Man, senast två timmar före avgång från en hamn i de avtalsslutande parternas tullområden.

| 3) | För befordran av last i containrar mellan de franska utomeuropeiska departementen, Azorerna, Madeira eller Kanarieöarna och ett territorium utanför de avtalsslutande parternas tullområden, och när resan varar mindre än 24 timmar, senast två timmar innan fartyget lämnar en hamn i de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

3)

För befordran av last i containrar mellan de franska utomeuropeiska departementen, Azorerna, Madeira eller Kanarieöarna och ett territorium utanför de avtalsslutande parternas tullområden, och när resan varar mindre än 24 timmar, senast två timmar innan fartyget lämnar en hamn i de avtalsslutande parternas tullområden.

| 4) | För befordran som inte omfattar containerfrakt, senast två timmar före avgång från en hamn i de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

4)

För befordran som inte omfattar containerfrakt, senast två timmar före avgång från en hamn i de avtalsslutande parternas tullområden.

| b) | Vid lufttrafik: senast 30 minuter före avgång från en flygplats i de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

b)

Vid lufttrafik: senast 30 minuter före avgång från en flygplats i de avtalsslutande parternas tullområden.

| c) | Vid vägtrafik och trafik på inre vattenvägar: senast en timme innan varorna lämnar de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

c)

Vid vägtrafik och trafik på inre vattenvägar: senast en timme innan varorna lämnar de avtalsslutande parternas tullområden.

| d) | Vid järnvägstrafik:






  1) | När tågresan från den senaste station där tåget bildas till utförseltullkontoret tar mindre än två timmar: senast en timme före varornas ankomst till den plats där utförseltullkontoret är behörigt. |
| --- | --- | --- |

d)

Vid järnvägstrafik:

1)

När tågresan från den senaste station där tåget bildas till utförseltullkontoret tar mindre än två timmar: senast en timme före varornas ankomst till den plats där utförseltullkontoret är behörigt.

| 2) | I övriga fall: senast två timmar innan varorna ska lämna de avtalsslutande parternas tullområden. |
| --- | --- |

2)

I övriga fall: senast två timmar innan varorna ska lämna de avtalsslutande parternas tullområden.

2.   I följande situationer ska tidsfristen för ingivande av den summariska utförseldeklarationen vara den som gäller för det aktiva transportmedel som används för att lämna de avtalsslutande parternas tullområden:

| a) | Om varorna har anlänt till utförseltullkontoret med ett annat transportmedel från vilket de överförs innan de lämnar de avtalsslutande parternas tullområden (intermodal transport). |
| --- | --- |

a)

Om varorna har anlänt till utförseltullkontoret med ett annat transportmedel från vilket de överförs innan de lämnar de avtalsslutande parternas tullområden (intermodal transport).

| b) | Om varorna har anlänt till utförseltullkontoret med ett transportmedel som självt transporteras med ett aktivt transportmedel när det lämnar de avtalsslutande parternas tullområden (kombinerad transport). |
| --- | --- |

b)

Om varorna har anlänt till utförseltullkontoret med ett transportmedel som självt transporteras med ett aktivt transportmedel när det lämnar de avtalsslutande parternas tullområden (kombinerad transport).

3.   De tidsfrister som anges i punkterna 1 och 2 ska inte gälla vid fall av force majeure.

4.   Utan hinder av punkterna 1 och 2 får varje avtalsslutande part fastställa olika tidsfrister

| — | vid sådan trafik som avses i artikel 20.2 i syfte att möjliggöra en tillförlitlig riskanalys och stoppa sändningar för att genomföra eventuella säkerhetsrelaterade tullkontroller av dem, |
| --- | --- |

—

vid sådan trafik som avses i artikel 20.2 i syfte att möjliggöra en tillförlitlig riskanalys och stoppa sändningar för att genomföra eventuella säkerhetsrelaterade tullkontroller av dem,

| — | vid ett internationellt säkerhetsavtal mellan denna avtalspart och ett tredjeland, med förbehåll för det förfarande som avses i artikel 9b.3 i detta protokoll. |
| --- | --- |

—

vid ett internationellt säkerhetsavtal mellan denna avtalspart och ett tredjeland, med förbehåll för det förfarande som avses i artikel 9b.3 i detta protokoll.

BILAGA II

GODKÄND EKONOMISK AKTÖR

AVDELNING I

Beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

Kriterierna för att status som ”godkänd ekonomisk aktör” ska kunna beviljas ska omfatta följande:

| a) | Frånvaro av alla former av allvarliga överträdelser eller upprepade överträdelser av tullagstiftningen och skattereglerna, inbegripet att den sökande inte får vara dömd för allvarliga brott som rör dennes ekonomiska verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Frånvaro av alla former av allvarliga överträdelser eller upprepade överträdelser av tullagstiftningen och skattereglerna, inbegripet att den sökande inte får vara dömd för allvarliga brott som rör dennes ekonomiska verksamhet.

| b) | Den sökandes uppvisande av en hög grad av kontroll över sin verksamhet och över varuflödet, genom ett system för affärsbokföring och, vid behov, bokföring av transporter, som möjliggör lämpliga tullkontroller. |
| --- | --- |

b)

Den sökandes uppvisande av en hög grad av kontroll över sin verksamhet och över varuflödet, genom ett system för affärsbokföring och, vid behov, bokföring av transporter, som möjliggör lämpliga tullkontroller.

| c) | Ekonomisk solvens, som ska anses ha bevisats om den sökande har en god ekonomisk ställning som innebär att denne kan fullfölja sina åtaganden, med vederbörlig hänsyn tagen till den aktuella affärsverksamhetens särdrag. |
| --- | --- |

c)

Ekonomisk solvens, som ska anses ha bevisats om den sökande har en god ekonomisk ställning som innebär att denne kan fullfölja sina åtaganden, med vederbörlig hänsyn tagen till den aktuella affärsverksamhetens särdrag.

| d) | Lämpliga säkerhets- och skyddsstandarder, som ska anses vara uppfyllda om den sökande visar att den upprätthåller lämpliga åtgärder för att säkerställa säkerheten och skyddet i den internationella leveranskedjan, inbegripet när det gäller fysisk integritet och tillträdeskontroll, logistiska processer och hantering av särskilda typer av varor, personal och identifiering av den sökandes affärspartner. |
| --- | --- |

d)

Lämpliga säkerhets- och skyddsstandarder, som ska anses vara uppfyllda om den sökande visar att den upprätthåller lämpliga åtgärder för att säkerställa säkerheten och skyddet i den internationella leveranskedjan, inbegripet när det gäller fysisk integritet och tillträdeskontroll, logistiska processer och hantering av särskilda typer av varor, personal och identifiering av den sökandes affärspartner.

Artikel 2

Efterlevnad

1.   Det kriterium som fastställs i artikel 1 a ska anses vara uppfyllt om

| a) | ingen administrativ eller rättslig myndighet har fattat ett beslut om att någon av de personer som beskrivs i led b under de tre senaste åren har begått en allvarlig överträdelse eller upprepade överträdelser av tullagstiftningen eller skattereglerna som rör personens ekonomiska verksamhet, och |
| --- | --- |

a)

ingen administrativ eller rättslig myndighet har fattat ett beslut om att någon av de personer som beskrivs i led b under de tre senaste åren har begått en allvarlig överträdelse eller upprepade överträdelser av tullagstiftningen eller skattereglerna som rör personens ekonomiska verksamhet, och

| b) | i tillämpliga fall, ingen av följande personer har dömts för något allvarligt brott som rör personens ekonomiska verksamhet inklusive den sökandes ekonomiska verksamhet:






  1) | Den sökande. |
| --- | --- | --- |

b)

i tillämpliga fall, ingen av följande personer har dömts för något allvarligt brott som rör personens ekonomiska verksamhet inklusive den sökandes ekonomiska verksamhet:

1)

Den sökande.

| 2) | En eller flera anställda som har hand om den sökandes tullfrågor. |
| --- | --- |

2)

En eller flera anställda som har hand om den sökandes tullfrågor.

| 3) | Den eller de personer som leder den sökandes verksamhet eller utövar kontroll över dess ledning. |
| --- | --- |

3)

Den eller de personer som leder den sökandes verksamhet eller utövar kontroll över dess ledning.

2.   Det kriterium som avses i artikel 1 a får dock anses vara uppfyllt om den tullmyndighet som är behörig att fatta beslut bedömer att en överträdelse är av mindre betydelse sett till antalet relaterade transaktioner eller transaktionernas storlek och inte har några tvivel om den sökandes goda tro.

3.   När den person som avses i punkt 1b 3 i denna artikel, förutom den sökande, är etablerad eller bosatt i ett tredjeland ska den tullmyndighet som är behörig att fatta beslut bedöma uppfyllandet av det kriterium som avses i artikel 1 a på grundval av för tullmyndigheten tillgänglig bokföring och tillgängliga uppgifter.

4.   När den sökande har varit etablerad under mindre än tre år ska den tullmyndighet som är behörig att fatta beslut bedöma uppfyllandet av det kriterium som avses i artikel 1 a på grundval av för tullmyndigheten tillgänglig bokföring och tillgängliga uppgifter.

Artikel 3

Tillfredsställande system för affärsbokföring och bokföring av transporter

Det kriterium som fastställs i artikel 1 b ska anses vara uppfyllt om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den sökandes bokföringssystem är förenligt med de allmänt erkända redovisningsprinciper som tillämpas i de avtalsslutande parterna där bokföringen förs, medger revisionsbaserade tullkontroller och upprätthåller en registrering av data som tillhandahåller en verifieringskedja från den tidpunkt då data förs in i en fil. |
| --- | --- |

a)

Den sökandes bokföringssystem är förenligt med de allmänt erkända redovisningsprinciper som tillämpas i de avtalsslutande parterna där bokföringen förs, medger revisionsbaserade tullkontroller och upprätthåller en registrering av data som tillhandahåller en verifieringskedja från den tidpunkt då data förs in i en fil.

| b) | Den sökandes bokföring för tulländamål är integrerad i dennas bokföringssystem eller möjliggör dubbelkontroller med den information som finns i bokföringssystemet. |
| --- | --- |

b)

Den sökandes bokföring för tulländamål är integrerad i dennas bokföringssystem eller möjliggör dubbelkontroller med den information som finns i bokföringssystemet.

| c) | Den sökande ger tullmyndigheterna fysiskt tillträde till sitt bokföringssystem och, i tillämpliga fall, sin affärs- och transportbokföring. |
| --- | --- |

c)

Den sökande ger tullmyndigheterna fysiskt tillträde till sitt bokföringssystem och, i tillämpliga fall, sin affärs- och transportbokföring.

| d) | Den sökande ger tullmyndigheterna elektroniskt tillträde till sitt bokföringssystem och, i tillämpliga fall, sin affärs- och transportbokföring, när dessa system eller denna bokföring förs elektroniskt. |
| --- | --- |

d)

Den sökande ger tullmyndigheterna elektroniskt tillträde till sitt bokföringssystem och, i tillämpliga fall, sin affärs- och transportbokföring, när dessa system eller denna bokföring förs elektroniskt.

| e) | Den sökande har en administrativ organisation som motsvarar verksamhetens typ och omfattning, är lämplig för att hantera varuflödet och har interna kontroller som kan förebygga, upptäcka och korrigera fel och förebygga och upptäcka olagliga eller oegentliga transaktioner. |
| --- | --- |

e)

Den sökande har en administrativ organisation som motsvarar verksamhetens typ och omfattning, är lämplig för att hantera varuflödet och har interna kontroller som kan förebygga, upptäcka och korrigera fel och förebygga och upptäcka olagliga eller oegentliga transaktioner.

| f) | Den sökande har i tillämpliga fall tillfredsställande rutiner för hantering av licenser och tillstånd som beviljats i enlighet med handelspolitiska åtgärder eller för handel med jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

f)

Den sökande har i tillämpliga fall tillfredsställande rutiner för hantering av licenser och tillstånd som beviljats i enlighet med handelspolitiska åtgärder eller för handel med jordbruksprodukter.

| g) | Den sökande har tillfredsställande rutiner för arkivering av bokföring och uppgifter, och för skydd mot informationsförluster. |
| --- | --- |

g)

Den sökande har tillfredsställande rutiner för arkivering av bokföring och uppgifter, och för skydd mot informationsförluster.

| h) | Den sökande ser till att berörda anställda har instruerats att informera tullmyndigheterna när problem med regelefterlevnad upptäcks och har inrättat rutiner för att informera tullmyndigheterna om sådana problem. |
| --- | --- |

h)

Den sökande ser till att berörda anställda har instruerats att informera tullmyndigheterna när problem med regelefterlevnad upptäcks och har inrättat rutiner för att informera tullmyndigheterna om sådana problem.

| i) | Den sökande har lämpliga säkerhetsåtgärder för att skydda sitt datorsystem mot obehörigt intrång och säkra sin dokumentation. |
| --- | --- |

i)

Den sökande har lämpliga säkerhetsåtgärder för att skydda sitt datorsystem mot obehörigt intrång och säkra sin dokumentation.

| j) | Den sökande har i tillämpliga fall tillfredsställande rutiner för hantering av import- och exportlicenser knutna till förbud och restriktioner, däribland åtgärder för att skilja varor som omfattas av förbud eller restriktioner från andra varor och åtgärder för att säkerställa efterlevnad av sådana förbud och restriktioner. |
| --- | --- |

j)

Den sökande har i tillämpliga fall tillfredsställande rutiner för hantering av import- och exportlicenser knutna till förbud och restriktioner, däribland åtgärder för att skilja varor som omfattas av förbud eller restriktioner från andra varor och åtgärder för att säkerställa efterlevnad av sådana förbud och restriktioner.

Artikel 4

Ekonomisk solvens

1.   Det kriterium som fastställs i artikel 1 c ska anses vara uppfyllt om den sökande uppfyller följande krav:

| a) | Den sökande är inte föremål för ett konkursförfarande. |
| --- | --- |

a)

Den sökande är inte föremål för ett konkursförfarande.

| b) | Under de tre år som föregår inlämningen av ansökan har den sökande fullgjort sina ekonomiska skyldigheter avseende betalning av tullar och alla andra skatter eller avgifter som tas ut vid eller i samband med import eller export av varor. |
| --- | --- |

b)

Under de tre år som föregår inlämningen av ansökan har den sökande fullgjort sina ekonomiska skyldigheter avseende betalning av tullar och alla andra skatter eller avgifter som tas ut vid eller i samband med import eller export av varor.

| c) | På grundval av tillgänglig bokföring och information för de tre år som föregår inlämningen av ansökan visar den sökande att denne har en tillfredsställande ekonomisk ställning för att kunna fullgöra sina skyldigheter och åtaganden med hänsyn till affärsverksamhetens typ och omfattning, däribland att den sökande inte har några negativa nettotillgångar, utom om de visas ha täckning. |
| --- | --- |

c)

På grundval av tillgänglig bokföring och information för de tre år som föregår inlämningen av ansökan visar den sökande att denne har en tillfredsställande ekonomisk ställning för att kunna fullgöra sina skyldigheter och åtaganden med hänsyn till affärsverksamhetens typ och omfattning, däribland att den sökande inte har några negativa nettotillgångar, utom om de visas ha täckning.

2.   För sökande som varit etablerade i mindre än tre år ska den ekonomiska solvensen enligt artikel 1 c kontrolleras på grundval av tillgänglig bokföring och information.

Artikel 5

Säkerhets- och skyddsstandarder

1.   Det kriterium som fastställs i artikel 1 d ska anses vara uppfyllt om följande villkor iakttas:

| a) | De byggnader som används för verksamheten i samband med tillståndet ger skydd mot olagligt intrång och har konstruerats av material som motstår obehörigt tillträde. |
| --- | --- |

a)

De byggnader som används för verksamheten i samband med tillståndet ger skydd mot olagligt intrång och har konstruerats av material som motstår obehörigt tillträde.

| b) | Lämpliga åtgärder har införts för att förhindra att obehöriga får tillträde till kontor, avsändnings-/ankomstområden, lastningsplatser, fraktgodsområden och andra relevanta platser. |
| --- | --- |

b)

Lämpliga åtgärder har införts för att förhindra att obehöriga får tillträde till kontor, avsändnings-/ankomstområden, lastningsplatser, fraktgodsområden och andra relevanta platser.

| c) | Åtgärder för hantering av varor har vidtagits omfattande skydd mot olovligt införande eller utbyte, misskötsel av varor och manipulering av lastenheter. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för hantering av varor har vidtagits omfattande skydd mot olovligt införande eller utbyte, misskötsel av varor och manipulering av lastenheter.

| d) | Den sökande har vidtagit åtgärder för att tydligt identifiera sina affärspartner och säkerställa, med hjälp av lämpliga avtalsarrangemang eller andra lämpliga åtgärder i enlighet med sin affärsmodell, att dessa affärspartner säkrar sin del av den internationella leveranskedjan. |
| --- | --- |

d)

Den sökande har vidtagit åtgärder för att tydligt identifiera sina affärspartner och säkerställa, med hjälp av lämpliga avtalsarrangemang eller andra lämpliga åtgärder i enlighet med sin affärsmodell, att dessa affärspartner säkrar sin del av den internationella leveranskedjan.

| e) | Den sökande utför, i den mån nationell lagstiftning medger detta, säkerhetskontroller av personer som kan få anställning som är känslig från säkerhetssynpunkt, och utför, med regelbundna intervall och när det motiveras av omständigheterna, bakgrundskontroller av i nuläget anställda som har sådana befattningar. |
| --- | --- |

e)

Den sökande utför, i den mån nationell lagstiftning medger detta, säkerhetskontroller av personer som kan få anställning som är känslig från säkerhetssynpunkt, och utför, med regelbundna intervall och när det motiveras av omständigheterna, bakgrundskontroller av i nuläget anställda som har sådana befattningar.

| f) | Den sökande har lämpliga säkerhetsrutiner för alla kontrakterade externa tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

f)

Den sökande har lämpliga säkerhetsrutiner för alla kontrakterade externa tjänsteleverantörer.

| g) | Den sökande ser till att personal med ansvarsområden av betydelse för säkerhetsfrågor regelbundet deltar i program för att öka sin medvetenhet om sådana säkerhetsfrågor. |
| --- | --- |

g)

Den sökande ser till att personal med ansvarsområden av betydelse för säkerhetsfrågor regelbundet deltar i program för att öka sin medvetenhet om sådana säkerhetsfrågor.

| h) | Den sökande har utsett en kontaktperson som är behörig för säkerhets- och skyddsrelaterade frågor. |
| --- | --- |

h)

Den sökande har utsett en kontaktperson som är behörig för säkerhets- och skyddsrelaterade frågor.

2.   När den sökande innehar certifikat avseende säkerhet och skydd som utfärdats på grundval av en internationell konvention, en internationell standard från Internationella standardiseringsorganisationen eller en europeisk standard från ett europeiskt standardiseringsorgan ska det certifikatet beaktas vid kontrollen av att de kriterier som fastställs i artikel 1 d iakttas.

Kriterierna ska anses vara uppfyllda i den omfattning det fastställs att kriterierna för utfärdande av det certifikatet är identiska eller likvärdiga med de som fastställs i artikel 1 d.

3.   Om den sökanden är säkerhetsgodkänd speditör eller känd avsändare inom luftfartsskydd på det civila området, ska de kriterier som fastställs i punkt 1 anses vara uppfyllda med avseende på de anläggningar och verksamheter för vilka den sökande har fått status som säkerhetsgodkänd speditör eller känd avsändare, om kriterierna för utfärdande av status som säkerhetsgodkänd speditör eller känd avsändare är identiska med eller likvärdiga med de som fastställs i artikel 1 d.

AVDELNING II

Lättnader för godkända ekonomiska aktörer

Lättnader för godkända ekonomiska aktörer

Artikel 6

Lättnader för godkända ekonomiska aktörer

1.   När en godkänd ekonomisk aktör för säkerhet och skydd för egen räkning inger en summarisk utförseldeklaration i form av en tulldeklaration eller en deklaration om återexport, ska inga andra uppgifter än de som ska anges i dessa deklarationer krävas.

2.   När en godkänd ekonomisk aktör för säkerhet och skydd för en annan persons räkning som också är en godkänd ekonomisk aktör inger en summarisk utförseldeklaration i form av en tulldeklaration eller en deklaration om återexport, ska inga andra uppgifter än de som ska anges i dessa deklarationer krävas.

Artikel 7

Förmånligare behandling avseende riskbedömning och riskkontroll

1.   Godkända ekonomiska aktörer ska genomgå färre fysiska och dokumentbaserade säkerhetskontroller än andra ekonomiska aktörer.

2.   Om en godkänd ekonomisk aktör har ingett en summarisk införseldeklaration eller har fått tillstånd att inge en tulldeklaration eller en deklaration för tillfällig lagring i stället för en summarisk införseldeklaration, eller om en godkänd ekonomisk aktör har fått tillstånd att använda kommersiella informationssystem, hamninformationssystem eller transportinformationssystem för ingivande av uppgifter för en summarisk införseldeklaration enligt artikel 10.8 i avtalet och artikel 1.4 i bilaga I, ska den behöriga tullmyndigheten, om sändningen har valts ut för fysisk kontroll, underrätta den godkända ekonomiska aktören om detta. Denna underrättelse ska göras före varornas ankomst till de avtalsslutande parternas tullområden.

Underrättelsen ska göras tillgänglig även för fraktföraren om denne är en annan än den godkända ekonomiska aktör som avses i första stycket, förutsatt att fraktföraren är en godkänd ekonomisk aktör för säkerhet och skydd och är ansluten till de elektroniska system som rör de deklarationer som avses i första stycket.

Denna underrättelse ska inte göras om det kan äventyra de kontroller som ska genomföras eller resultaten av dessa kontroller.

3.   Om sändningar som deklareras av en godkänd ekonomisk aktör har valts ut för fysisk eller dokumentbaserad kontroll, ska dessa kontroller prioriteras.

På begäran av en godkänd ekonomisk aktör får kontroller utföras på en annan plats än den plats där varornas ankomst måste anmälas till tullen.

Artikel 8

Undantag från förmånlig behandling

Den förmånligare behandling som avses i artikel 7 ska inte tillämpas på några tullsäkerhetskontroller som rör särskilda förhöjda hot eller kontrollskyldigheter som föreskrivs i annan unionslagstiftning.

Tullmyndigheterna ska emellertid prioritera nödvändig handläggning och nödvändiga formaliteter och kontroller för sändningar som deklarerats av en godkänd ekonomisk aktör.

AVDELNING III

Tillfälligt upphävande, upphävande och återkallelse av status som godkänd ekonomisk aktör

Tillfälligt upphävande, upphävande och återkallelse av status som godkänd ekonomisk aktör

Artikel 9

Tillfälligt upphävande av status

1.   Ett beslut om beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör ska tillfälligt upphävas av den behöriga tullmyndigheten om

| a) | tullmyndigheten anser att det kan finnas tillräckliga skäl för att upphäva eller återkalla beslutet, men den ännu inte har alla nödvändiga uppgifter för att kunna besluta om upphävande eller återkallelse, |
| --- | --- |

a)

tullmyndigheten anser att det kan finnas tillräckliga skäl för att upphäva eller återkalla beslutet, men den ännu inte har alla nödvändiga uppgifter för att kunna besluta om upphävande eller återkallelse,

| b) | denna tullmyndighet anser att villkoren för beslutet inte är uppfyllda eller att innehavaren av beslutet inte uppfyller skyldigheterna enligt det beslutet, och det är lämpligt att ge innehavaren av beslutet tid att vidta åtgärder för att säkerställa att villkoren uppfylls eller att skyldigheterna fullgörs, |
| --- | --- |

b)

denna tullmyndighet anser att villkoren för beslutet inte är uppfyllda eller att innehavaren av beslutet inte uppfyller skyldigheterna enligt det beslutet, och det är lämpligt att ge innehavaren av beslutet tid att vidta åtgärder för att säkerställa att villkoren uppfylls eller att skyldigheterna fullgörs,

| c) | innehavaren av beslutet begär ett sådant tillfälligt upphävande, eftersom denne temporärt inte kan uppfylla villkoren för beslutet eller fullgöra sina skyldigheter enligt det beslutet. |
| --- | --- |

c)

innehavaren av beslutet begär ett sådant tillfälligt upphävande, eftersom denne temporärt inte kan uppfylla villkoren för beslutet eller fullgöra sina skyldigheter enligt det beslutet.

2.   I de fall som avses i punkt 1 b och c ska innehavaren av beslutet underrätta tullmyndigheten om de åtgärder som denne kommer att vidta för att se till att villkoren uppfylls eller skyldigheterna fullgörs, samt den tid som denne behöver för att vidta dessa åtgärder.

När den berörda ekonomiska aktören på ett för tullmyndigheten tillfredställande sätt har vidtagit nödvändiga åtgärder för att uppfylla de villkor och kriterier som en godkänd ekonomisk aktör måste uppfylla, ska den utfärdande tullmyndigheten upphäva det tillfälliga upphävandet.

3.   Det tillfälliga upphävandet får inte inverka på ett tullförfarande som påbörjats före dagen för det tillfälliga upphävandet och som ännu inte fullbordats.

4.   Innehavaren av beslutet ska underrättas om att det upphävts tillfälligt.

Artikel 10

Upphävande av status

1.   Ett beslut om beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör ska upphävas av den behöriga tullmyndigheten om

| a) | Beslutet fattades på grundval av felaktiga eller ofullständiga uppgifter. |
| --- | --- |

a)

Beslutet fattades på grundval av felaktiga eller ofullständiga uppgifter.

| b) | Innehavaren av beslutet visste eller borde rimligen ha vetat att uppgifterna var felaktiga eller ofullständiga. |
| --- | --- |

b)

Innehavaren av beslutet visste eller borde rimligen ha vetat att uppgifterna var felaktiga eller ofullständiga.

| c) | Beslutet skulle ha varit annorlunda om uppgifterna hade varit korrekta och fullständiga. |
| --- | --- |

c)

Beslutet skulle ha varit annorlunda om uppgifterna hade varit korrekta och fullständiga.

2.   Innehavaren av beslutet ska underrättas om att det upphävts.

3.   Upphävandet ska börja gälla från och med den dag då det ursprungliga beslutet började gälla, om inget annat föreskrivs i beslutet i enlighet med tullagstiftningen.

Artikel 11

Återkallelse av status

1.   Ett beslut om beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör ska återkallas av den behöriga tullmyndigheten

| a) | om ett eller flera av villkoren för att fatta beslutet inte var uppfyllda eller inte längre uppfylls, eller |
| --- | --- |

a)

om ett eller flera av villkoren för att fatta beslutet inte var uppfyllda eller inte längre uppfylls, eller

| b) | på ansökan av innehavaren av beslutet, eller |
| --- | --- |

b)

på ansökan av innehavaren av beslutet, eller

| c) | om innehavaren av beslutet underlåter att inom den föreskrivna tidsfristen för det tillfälliga upphävandet som avses i artikel 9.1 b och c vidta de åtgärder som krävs för att uppfylla det villkor som fastställts för beslutet eller för att uppfylla de skyldigheter som åläggs genom beslutet. |
| --- | --- |

c)

om innehavaren av beslutet underlåter att inom den föreskrivna tidsfristen för det tillfälliga upphävandet som avses i artikel 9.1 b och c vidta de åtgärder som krävs för att uppfylla det villkor som fastställts för beslutet eller för att uppfylla de skyldigheter som åläggs genom beslutet.

2.   Återkallelsen får verkan dagen efter det att den meddelats.

3.   Innehavaren av beslutet ska underrättas om att det återkallats.

AVDELNING IV

Artikel 12

Informationsutbyte

De avtalsslutande parterna ska regelbundet utbyta uppgifter om varandras godkända ekonomiska aktörers identitet vad gäller säkerhet, varvid följande uppgifter ska ingå:

| a) | Operatörens registreringsnummer (TIN – Trader Identification Number) i ett format som är förenligt med EORI-lagstiftningen (Economic Operator Registration and Identification). |
| --- | --- |

a)

Operatörens registreringsnummer (TIN – Trader Identification Number) i ett format som är förenligt med EORI-lagstiftningen (Economic Operator Registration and Identification).

| b) | Den godkända ekonomiska aktörens namn och adress. |
| --- | --- |

b)

Den godkända ekonomiska aktörens namn och adress.

| c) | Numret på det dokument genom vilket den godkända ekonomiska aktörens status har beviljats. |
| --- | --- |

c)

Numret på det dokument genom vilket den godkända ekonomiska aktörens status har beviljats.

| d) | Aktuell status (giltig, upphävd, återkallad). |
| --- | --- |

d)

Aktuell status (giltig, upphävd, återkallad).

| e) | Perioder för ändrad status. |
| --- | --- |

e)

Perioder för ändrad status.

| f) | Det datum då beslutet och efterföljande händelser (tillfälligt upphävande och återkallande) träder i kraft. |
| --- | --- |

f)

Det datum då beslutet och efterföljande händelser (tillfälligt upphävande och återkallande) träder i kraft.

| g) | Myndighet som utfärdat beslutet. |
| --- | --- |

g)

Myndighet som utfärdat beslutet.

---

(1)  Tidsfönster för införande av version 1 av ICS2: 15.3.2021–1.10.2021. Tidsfönster för införande av version 2 av ICS2: 1.3.2023–2.10.2023. Tidsfönster för införande av version 3 av ICS2: 1.3.2024–1.10.2024.

1

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2151 av den 13 december 2019 om upprättande av ett arbetsprogram för utveckling och införande av de elektroniska system som föreskrivs i unionens tullkodex (EUT L 325, 16.12.2019, s. 168).

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EUT L 343, 29.12.2015, s. 1), senast ändrad genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/234 av den 7 december 2020 (EUT L 63, 23.2.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558), senast ändrad genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/235 av den 8 februari 2021 (EUT L 63, 23.2.2021, s. 386).

3

(4)  Konvention mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen, Republiken Österrike, Republiken Finland, Republiken Island, Konungariket Norge, Konungariket Sverige och Schweiziska edsförbundet om ett gemensamt transiteringsförfarande av den 20 maj 1987 (EGT L 226, 13.8.1987, s. 2, inbegripet tidigare och framtida ändringar enligt gemensamma kommitténs överenskommelse genom ovannämnda konvention).

4

(5)  NCTS uppgraderas så att det omfattar de nya säkerhetskraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/632 (EUT L 111, 25.4.2019, s. 54). Den stegvisa uppdateringen av NCTS beskrivs i bilagan till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2151.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

---