# Az Európai Unió L 183/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 183 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. május 25. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 183

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. május 25.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/822 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. március 24.) az 1003/2013/EU és az (EU) 2019/360 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által 2021-ben a kereskedési adattáraknak felszámított éves felügyeleti díjak tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/823 végrehajtási rendelete (2021. május 20.) az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Törökországból származó szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/824 végrehajtási rendelete (2021. május 21.) az 540/2011/EU és a 820/2011/EU végrehajtási rendeletnek a terbutilazin hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 35 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/825 határozata (2021. május 20.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról | 40 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/822 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. március 24.) az 1003/2013/EU és az (EU) 2019/360 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által 2021-ben a kereskedési adattáraknak felszámított éves felügyeleti díjak tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2021/823 végrehajtási rendelete (2021. május 20.) az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Törökországból származó szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

5

*

A Bizottság (EU) 2021/824 végrehajtási rendelete (2021. május 21.) az 540/2011/EU és a 820/2011/EU végrehajtási rendeletnek a terbutilazin hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

35

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2021/825 határozata (2021. május 20.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 183/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/822 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. március 24.)

az 1003/2013/EU és az (EU) 2019/360 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által 2021-ben a kereskedési adattáraknak felszámított éves felügyeleti díjak tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 72. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az értékpapír-finanszírozási ügyletek és az újrafelhasználás átláthatóságáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2365 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A kereskedési adattárak által az ESMA-nak fizetett díjakat az 1003/2013/EU (3) és az (EU) 2019/360 (4) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletekben meghatározott módszerrel számítják ki. Az említett felhatalmazáson alapuló rendeletekben a figyelembe veendő árbevételre vonatkozó referenciaidőszak a díjfizetés évét megelőző év. |
| --- | --- |

(1)

A kereskedési adattárak által az ESMA-nak fizetett díjakat az 1003/2013/EU (3) és az (EU) 2019/360 (4) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletekben meghatározott módszerrel számítják ki. Az említett felhatalmazáson alapuló rendeletekben a figyelembe veendő árbevételre vonatkozó referenciaidőszak a díjfizetés évét megelőző év.

| (2) | 2020. február 1-jén az Egyesült Királyság kilépett az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből. A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás 126. cikkében meghatározott átmeneti időszaknak megfelelően az uniós jog 2020. december 31-től nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

(2)

2020. február 1-jén az Egyesült Királyság kilépett az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből. A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás 126. cikkében meghatározott átmeneti időszaknak megfelelően az uniós jog 2020. december 31-től nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

| (3) | Két, az Egyesült Királyságban székhellyel rendelkező kereskedési adattár szolgáltatásainak és tevékenységeinek egy részét áthelyezte az Unióba, hogy továbbra is nyújthassa szolgáltatásait és folytathassa tevékenységeit az Unióban székhellyel rendelkező szerződő felek számára. Ez jelentősen megváltoztatta az Unióban működő kereskedési adattárak számát. |
| --- | --- |

(3)

Két, az Egyesült Királyságban székhellyel rendelkező kereskedési adattár szolgáltatásainak és tevékenységeinek egy részét áthelyezte az Unióba, hogy továbbra is nyújthassa szolgáltatásait és folytathassa tevékenységeit az Unióban székhellyel rendelkező szerződő felek számára. Ez jelentősen megváltoztatta az Unióban működő kereskedési adattárak számát.

| (4) | Az új uniós kereskedési adattárak ténylegesen 2021 januárjában kezdték meg tevékenységüket az Unióban, 2020-ban szinte egyáltalán nem folytattak tevékenységet. A 2021. évi éves felügyeleti díjuk így elhanyagolható lenne, jóllehet a tevékenységeik valószínűleg jelentősek lesznek. Annak biztosítása érdekében, hogy az általuk fizetett díj az Unióban realizált tényleges árbevételükkel arányos legyen, a 2021. évi éves felügyeleti díjukat a 2021. év első felében figyelembe veendő árbevételük alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(4)

Az új uniós kereskedési adattárak ténylegesen 2021 januárjában kezdték meg tevékenységüket az Unióban, 2020-ban szinte egyáltalán nem folytattak tevékenységet. A 2021. évi éves felügyeleti díjuk így elhanyagolható lenne, jóllehet a tevékenységeik valószínűleg jelentősek lesznek. Annak biztosítása érdekében, hogy az általuk fizetett díj az Unióban realizált tényleges árbevételükkel arányos legyen, a 2021. évi éves felügyeleti díjukat a 2021. év első felében figyelembe veendő árbevételük alapján kell kiszámítani.

| (5) | Annak érdekében, hogy az ESMA arányosan számíthassa fel a kereskedési adattáraknak a felügyeletükhöz kapcsolódó összes költséget fedező 2021. évi felügyeleti díjakat, módosítani kell a kereskedési adattárak által 2021-ben az ESMA-nak fizetendő éves díjak kiszámításához használt referencia-időszakot. Mivel az érintett kereskedési adattárakat a 648/2012/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet alapján az ESMA nyilvántartásba vette, az említett referencia-időszakot egyidejűleg kell módosítani. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy az ESMA arányosan számíthassa fel a kereskedési adattáraknak a felügyeletükhöz kapcsolódó összes költséget fedező 2021. évi felügyeleti díjakat, módosítani kell a kereskedési adattárak által 2021-ben az ESMA-nak fizetendő éves díjak kiszámításához használt referencia-időszakot. Mivel az érintett kereskedési adattárakat a 648/2012/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet alapján az ESMA nyilvántartásba vette, az említett referencia-időszakot egyidejűleg kell módosítani.

| (6) | Az 1003/2013/EU és az (EU) 2019/360 felhatalmazáson alapuló rendeleteket ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az 1003/2013/EU és az (EU) 2019/360 felhatalmazáson alapuló rendeleteket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

| (7) | Az eredményes és hatékony felügyelet és végrehajtás megkönnyítése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(7)

Az eredményes és hatékony felügyelet és végrehajtás megkönnyítése érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1003/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az 1003/2013/EU rendelet szövege a következő 15a. cikkel egészül ki:

„15a. cikk

A 2020. december 31-ig nyilvántartásba vett kereskedési adattárak 2021. évi éves felügyeleti díja

(1)   Az EÉPH-nál 2020. december 31-ig már nyilvántartásba vett kereskedési adattáraknak a 2021. évre vonatkozóan a 7. cikknek megfelelően kiszámított éves felügyeleti díjat kell felszámítani. Azonban a 7. cikk (2) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a kereskedési adattárak figyelembe veendő árbevételét a (2) bekezdéssel összhangban kell kiszámítani.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a kereskedési adattár figyelembe veendő árbevétele a következők mindegyike egyharmadának összege:

| a) | a kereskedési adattár alapvető tevékenységeiből – azaz a származtatott ügyletekre vonatkozó adatok központosított gyűjtéséből és tárolásából – a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált bevétel, elosztva az összes kereskedési adattár alapvető tevékenységeiből – azaz a származtatott ügyletekre vonatkozó adatok központosított gyűjtéséből és tárolásából – a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált összbevétellel; |
| --- | --- |

a)

a kereskedési adattár alapvető tevékenységeiből – azaz a származtatott ügyletekre vonatkozó adatok központosított gyűjtéséből és tárolásából – a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált bevétel, elosztva az összes kereskedési adattár alapvető tevékenységeiből – azaz a származtatott ügyletekre vonatkozó adatok központosított gyűjtéséből és tárolásából – a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált összbevétellel;

| b) | a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során a kereskedési adattárnak bejelentett ügyletek száma, elosztva a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során az összes nyilvántartásba vett kereskedési adattárnak bejelentett összes ügylet számával; |
| --- | --- |

b)

a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során a kereskedési adattárnak bejelentett ügyletek száma, elosztva a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során az összes nyilvántartásba vett kereskedési adattárnak bejelentett összes ügylet számával;

| c) | a 2021. június 30-án lezáratlanként rögzített ügyletek száma, elosztva a 2021. június 30-án az összes nyilvántartásba vett kereskedési adattárban lezáratlanként rögzített ügyletek összesített számával. |
| --- | --- |

c)

a 2021. június 30-án lezáratlanként rögzített ügyletek száma, elosztva a 2021. június 30-án az összes nyilvántartásba vett kereskedési adattárban lezáratlanként rögzített ügyletek összesített számával.

(3)   Az (1) bekezdésben említett éves felügyeleti díj összegét csökkenteni kell a kereskedési adattár által 2021. május 26. előtt a 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően már befizetett összegekkel.

Amennyiben a kereskedési adattár által 2021. május 26. előtt a 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően már befizetett összeg nagyobb az (1) bekezdéssel összhangban kiszámított éves felügyeleti díj összegénél, az ESMA visszatéríti a különbözetet a kereskedési adattárnak.

(4)   A 11. cikk (1) bekezdésétől eltérve az (1) bekezdésben említett kereskedési adattárak által fizetendő 2021. évi éves felügyeleti díj 2021. október 31-én esedékes.

(5)   A 2021. évi éves felügyeleti díjat tartalmazó számlákat az ESMA legalább 30 nappal a fizetési határidő előtt elküldi az (1) bekezdésben említett kereskedési adattáraknak.

(6)   Amikor a 2021-re vonatkozó auditált beszámolók elérhetővé válnak, az (1) bekezdésben említett kereskedési adattárak kötelesek jelenteni az ESMA-nak a 3. cikk (1) bekezdésében említett mutatókat a 2021. évre vonatkozóan.

A kereskedési adattáraknak fel kell számítani a 2021. évi éves felügyeleti díj ténylegesen megfizetett összege és a 2021. évi éves felügyeleti díj azon összege közötti különbözetet, amely akkor vált volna esedékessé, ha a figyelembe veendő árbevétel kiszámítása az első albekezdés szerint jelentett mutatók alapján történt volna.

A második albekezdés szerinti minden további díjfizetésre vonatkozó számlákat az ESMA legalább 30 nappal az adott fizetési határidő előtt megküldi.”

2. cikk

Az (EU) 2019/360 felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az (EU) 2019/360 rendelet szövege a következő 15a. cikkel egészül ki:

„15a. cikk

A 2020. december 31-ig nyilvántartásba vett kereskedési adattárak 2021. évi éves felügyeleti díja

(1)   Az ESMA-nál 2020. december 31-ig már nyilvántartásba vett kereskedési adattáraknak a 2021. évre vonatkozóan a 6. cikknek megfelelően kiszámított éves felügyeleti díjat kell felszámítani. Azonban a 6. cikk (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a kereskedési adattárak figyelembe veendő árbevételét a (2) bekezdéssel összhangban kell kiszámítani.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a kereskedési adattár figyelembe veendő árbevétele a következők összege:

| — | az alapvető tevékenységekből – vagyis az értékpapír-finanszírozási ügyletekre vonatkozó adatok központosított gyűjtéséből és kezeléséből – származó, a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált bevétel, valamint |
| --- | --- |

—

az alapvető tevékenységekből – vagyis az értékpapír-finanszírozási ügyletekre vonatkozó adatok központosított gyűjtéséből és kezeléséből – származó, a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált bevétel, valamint

| — | a kiegészítő szolgáltatásokból származó, a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált, a 2. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti figyelembe veendő bevétel összege, |
| --- | --- |

—

a kiegészítő szolgáltatásokból származó, a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált, a 2. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti figyelembe veendő bevétel összege,

osztva a következők összegével:

| — | az összes nyilvántartásba vett kereskedési adattár alapvető tevékenységekből – vagyis az értékpapír-finanszírozási ügyletekre vonatkozó adatok központosított gyűjtéséből és kezeléséből – származó, a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált összbevétele, valamint |
| --- | --- |

—

az összes nyilvántartásba vett kereskedési adattár alapvető tevékenységekből – vagyis az értékpapír-finanszírozási ügyletekre vonatkozó adatok központosított gyűjtéséből és kezeléséből – származó, a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált összbevétele, valamint

| — | az összes nyilvántartásba vett kereskedési adattár kiegészítő szolgáltatásokból származó, a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált figyelembe veendő bevétele a 2. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

—

az összes nyilvántartásba vett kereskedési adattár kiegészítő szolgáltatásokból származó, a 2021. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszak során realizált figyelembe veendő bevétele a 2. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően.

(3)   Az (1) bekezdésben említett éves felügyeleti díj összegét csökkenteni kell a kereskedési adattár által 2021. május 26. előtt a 10. cikk (1) bekezdésének megfelelően már befizetett összegekkel.

Amennyiben a kereskedési adattár által 2021. május 26. előtt a 10. cikk (1) bekezdésének megfelelően már befizetett összeg nagyobb az (1) bekezdéssel összhangban kiszámított éves felügyeleti díj összegénél, az ESMA visszatéríti a különbözetet a kereskedési adattárnak.

(4)   A 10. cikk (1) bekezdésétől eltérve az (1) bekezdésben említett kereskedési adattárak által fizetendő 2021. évi éves felügyeleti díj 2021. október 31-én esedékes.

(5)   A 2021. évi éves felügyeleti díjat tartalmazó számlákat az ESMA legalább 30 nappal a fizetési határidő előtt elküldi az (1) bekezdésben említett kereskedési adattáraknak.

(6)   Amikor a 2021-re vonatkozó auditált beszámolók elérhetővé válnak, az (1) bekezdésben említett kereskedési adattárak kötelesek jelenteni az ESMA-nak a 2. cikk (3) bekezdésében említett mutatókat a 2021. évre vonatkozóan.

A kereskedési adattáraknak fel kell számítani a 2021. évi éves felügyeleti díj ténylegesen megfizetett összege és a 2021. évi éves felügyeleti díj azon összege közötti különbözetet, amely akkor vált volna esedékessé, ha a figyelembe veendő árbevétel kiszámítása az első albekezdés szerint jelentett mutatók alapján történt volna.

A második albekezdés szerinti minden további díjfizetésre vonatkozó számlákat az ESMA legalább 30 nappal az adott fizetési határidő előtt megküldi.”

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. március 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  
  HL L 337., 2015.12.23., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1003/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. július 12.) a 648/2012/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a kereskedési adattáraknak felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 279., 2013.10.19., 4. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/360 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 13.) az (EU) 2015/2365 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a kereskedési adattáraknak felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 81., 2019.3.22., 58. o.).

4

---

| 2021.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 183/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/823 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. május 20.)

az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Törökországból származó szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 18 cikkére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Bizottság az (EU) 2015/309 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámokat vetett ki a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az (EU) 2015/309 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámokat vetett ki a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat).

2

| (2) | Egy, az összes exportáló termelő támogatásával kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálatot követően a Bizottság 2018. június 4-én úgy határozott, hogy fenntartja az eredetileg bevezetett intézkedéseket ((EU) 2018/823 bizottsági végrehajtási rendelet) (3). A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálat keretében vizsgált, a Törökország által a pisztrángtermelőknek nyújtott támogatásokat szabályozó jogszabályok módosítása nem indokolta az összes törökországi pisztrángtermelő esetében az alkalmazandó kiegyenlítő vámok módosítását. Ugyanakkor rámutatott arra, hogy a jogszabályi változás az egyes vállalatok sajátos helyzetétől függően különböző mértékben hatott az egyes vállalatokra (4). |
| --- | --- |

(2)

Egy, az összes exportáló termelő támogatásával kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálatot követően a Bizottság 2018. június 4-én úgy határozott, hogy fenntartja az eredetileg bevezetett intézkedéseket ((EU) 2018/823 bizottsági végrehajtási rendelet) (3). A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálat keretében vizsgált, a Törökország által a pisztrángtermelőknek nyújtott támogatásokat szabályozó jogszabályok módosítása nem indokolta az összes törökországi pisztrángtermelő esetében az alkalmazandó kiegyenlítő vámok módosítását. Ugyanakkor rámutatott arra, hogy a jogszabályi változás az egyes vállalatok sajátos helyzetétől függően különböző mértékben hatott az egyes vállalatokra (4).

3

4

| (3) | Részleges időközi felülvizsgálatot követően a Bizottság 2020. május 15-én egy exportáló gyártó tekintetében módosította a kiegyenlítő vám mértékét ((EU) 2020/658 bizottsági végrehajtási rendelet) (5). |
| --- | --- |

(3)

Részleges időközi felülvizsgálatot követően a Bizottság 2020. május 15-én egy exportáló gyártó tekintetében módosította a kiegyenlítő vám mértékét ((EU) 2020/658 bizottsági végrehajtási rendelet) (5).

5

| (4) | A jelenleg hatályban levő végleges kiegyenlítő vámok mértéke 1,5 % és 9,5 % közötti. |
| --- | --- |

(4)

A jelenleg hatályban levő végleges kiegyenlítő vámok mértéke 1,5 % és 9,5 % közötti.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (5) | A hatályvesztésről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 18. cikke szerinti felülvizsgálati kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(5)

A hatályvesztésről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 18. cikke szerinti felülvizsgálati kérelem érkezett.

6

| (6) | A kérelmet a Dán Akvakultúra Szervezet (Danish Aquaculture Organisation [TDAO], a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be 2019. november 25-én olyan termelők nevében, amelyek termelése egyes szivárványos pisztrángok teljes uniós termelésének több mint 40 %-át teszi ki. A kérelem azon az indokoláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatás folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmet a Dán Akvakultúra Szervezet (Danish Aquaculture Organisation [TDAO], a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be 2019. november 25-én olyan termelők nevében, amelyek termelése egyes szivárványos pisztrángok teljes uniós termelésének több mint 40 %-át teszi ki. A kérelem azon az indokoláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatás folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

| (7) | A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását megelőzően a Bizottság az alaprendelet 22. cikkének (1) bekezdésével és 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette a török kormányt arról, hogy megfelelően dokumentált felülvizsgálati kérelmet kapott, és felkérte arra, hogy segítsen konzultációk keretében a felülvizsgálati kérelem tartalma tekintetében tisztázni a helyzetet és kölcsönösen elfogadható megoldást találni. A konzultációkra 2020. február 20-án került sor. |
| --- | --- |

(7)

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását megelőzően a Bizottság az alaprendelet 22. cikkének (1) bekezdésével és 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette a török kormányt arról, hogy megfelelően dokumentált felülvizsgálati kérelmet kapott, és felkérte arra, hogy segítsen konzultációk keretében a felülvizsgálati kérelem tartalma tekintetében tisztázni a helyzetet és kölcsönösen elfogadható megoldást találni. A konzultációkra 2020. február 20-án került sor.

| (8) | Az eljárás megindítását megelőző konzultációk során a török kormány jelezte, hogy jelentős változás történt Törökország támogatási rendszerében, mivel a teljes támogatási kifizetés összege és a támogatandó termelési mennyiség 2013 óta jelentősen csökkent. A török kormány ezért úgy vélte, hogy nem szükséges hatályvesztési felülvizsgálatot indítani. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárás megindítását megelőző konzultációk során a török kormány jelezte, hogy jelentős változás történt Törökország támogatási rendszerében, mivel a teljes támogatási kifizetés összege és a támogatandó termelési mennyiség 2013 óta jelentősen csökkent. A török kormány ezért úgy vélte, hogy nem szükséges hatályvesztési felülvizsgálatot indítani.

| (9) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyítékok a kérelmező számára ebben a szakaszban észszerűen elérhető információknak tekinthetők. A bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben bemutatottak szerint, amely tartalmazza minden olyan bizonyíték Bizottság általi értékelését, amelyek a vélelmezett támogatásokkal kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére állnak, és amelynek alapján a Bizottság megindította az eljárást, a bizonyítékok – az eljárás megindítási szakaszában – elegendőnek bizonyultak annak alátámasztására, hogy a vélelmezett támogatások meglétük, összegük és jellegük tekintetében kiegyenlíthetőek. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyítékok a kérelmező számára ebben a szakaszban észszerűen elérhető információknak tekinthetők. A bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben bemutatottak szerint, amely tartalmazza minden olyan bizonyíték Bizottság általi értékelését, amelyek a vélelmezett támogatásokkal kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére állnak, és amelynek alapján a Bizottság megindította az eljárást, a bizonyítékok – az eljárás megindítási szakaszában – elegendőnek bizonyultak annak alátámasztására, hogy a vélelmezett támogatások meglétük, összegük és jellegük tekintetében kiegyenlíthetőek.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (10) | Miután a Bizottság az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az alaprendelet 25. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, az Európai Unió Hivatalos Lapjában2020. február 27-én közzétett értesítéssel (8) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Tekintettel az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésére, a Bizottság feljegyzést készített a bizonyítékok elegendő voltáról, és ebben ismertette a Bizottság rendelkezésére álló és a vizsgálat megindítását megalapozó összes bizonyítékkal kapcsolatos értékelését. |
| --- | --- |

(10)

Miután a Bizottság az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az alaprendelet 25. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, az Európai Unió Hivatalos Lapjában2020. február 27-én közzétett értesítéssel (8) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Tekintettel az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésére, a Bizottság feljegyzést készített a bizonyítékok elegendő voltáról, és ebben ismertette a Bizottság rendelkezésére álló és a vizsgálat megindítását megalapozó összes bizonyítékkal kapcsolatos értékelését.

7

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

8

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (11) | A támogatás folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2019. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki (9). |
| --- | --- |

(11)

A támogatás folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2019. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki (9).

9

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és a török kormányt, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és a török kormányt, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (13) | A felek felkérést kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra is, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(13)

A felek felkérést kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra is, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (14) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.6.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (15) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az ideiglenes mintát – a földrajzi eloszlást is figyelembe véve – a termelés és az értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. A minta nyolc uniós gyártóból állt, amelyek mindegyike kis- és középvállalkozás (kkv) volt. Az ideiglenes mintában szereplő uniós gyártók az uniós termelés 14 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az ideiglenes mintát – a földrajzi eloszlást is figyelembe véve – a termelés és az értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. A minta nyolc uniós gyártóból állt, amelyek mindegyike kis- és középvállalkozás (kkv) volt. Az ideiglenes mintában szereplő uniós gyártók az uniós termelés 14 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

| (16) | A Bizottság a kérelmezőtől kapott észrevételeket. Ennek alapján, valamint a legnagyobb reprezentatív termelési volumen lefedése érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy a végleges mintába felvesz egy fagyasztottpisztráng-gyártót, továbbá az ideiglenesen kiválasztott gyártók egyikét egy másik gyártóval helyettesíti. További észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság a kérelmezőtől kapott észrevételeket. Ennek alapján, valamint a legnagyobb reprezentatív termelési volumen lefedése érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy a végleges mintába felvesz egy fagyasztottpisztráng-gyártót, továbbá az ideiglenesen kiválasztott gyártók egyikét egy másik gyártóval helyettesíti. További észrevétel nem érkezett.

| (17) | Ezenkívül a (24) preambulumbekezdésben említett módon a mintába felvett uniós gyártók egyike nem válaszolt a kérdőívre, ezért a Bizottság kizárta a mintából. Az uniós gyártókból álló fennmaradó minta továbbra is az uniós termelés 13 %-át képviselte, és – tekintettel az uniós gyártók nagy számára – reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(17)

Ezenkívül a (24) preambulumbekezdésben említett módon a mintába felvett uniós gyártók egyike nem válaszolt a kérdőívre, ezért a Bizottság kizárta a mintából. Az uniós gyártókból álló fennmaradó minta továbbra is az uniós termelés 13 %-át képviselte, és – tekintettel az uniós gyártók nagy számára – reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.6.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (18) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (19) | Mivel nem jelentkezett független importőr, nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(19)

Mivel nem jelentkezett független importőr, nem volt szükség mintavételre.

1.6.3.   Mintavétel a törökországi exportáló gyártók körében

Mintavétel a törökországi exportáló gyártók körében

| (20) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes törökországi exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Török Köztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(20)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes törökországi exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Török Köztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (21) | 15 törökországi exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. E vállalatok vizsgálati időszak alatti, Unióba irányuló bejelentett exportjának összvolumene megfelel a Törökországból az Unióba exportált egyes szivárványos pisztrángok teljes mennyiségének. |
| --- | --- |

(21)

15 törökországi exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. E vállalatok vizsgálati időszak alatti, Unióba irányuló bejelentett exportjának összvolumene megfelel a Törökországból az Unióba exportált egyes szivárványos pisztrángok teljes mennyiségének.

| (22) | Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három exportáló gyártóból, illetve exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. A minta a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló bejelentett exportértékesítések több mint 70 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három exportáló gyártóból, illetve exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni. A minta a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló bejelentett exportértékesítések több mint 70 %-át tette ki.

| (23) | Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és a török hatóságokkal. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(23)

Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és a török hatóságokkal. Észrevétel nem érkezett.

1.6.4.   A kérdőívre adott válaszok és az együttműködés hiánya

A kérdőívre adott válaszok és az együttműködés hiánya

| (24) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő kilenc uniós gyártónak, a mintában szereplő három exportáló gyártónak, valamint a török kormánynak. A mintába felvett uniós gyártók egyike arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem áll módjában kitöltött kérdőívet visszaküldeni. Ezenkívül a mintában szereplő exportáló gyártók egyike nem válaszolt a kérdőívre. Ennek eredményeként a Bizottság nyolc uniós gyártótól, a mintában szereplő két exportáló gyártótól és a török kormánytól kapott kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő kilenc uniós gyártónak, a mintában szereplő három exportáló gyártónak, valamint a török kormánynak. A mintába felvett uniós gyártók egyike arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem áll módjában kitöltött kérdőívet visszaküldeni. Ezenkívül a mintában szereplő exportáló gyártók egyike nem válaszolt a kérdőívre. Ennek eredményeként a Bizottság nyolc uniós gyártótól, a mintában szereplő két exportáló gyártótól és a török kormánytól kapott kitöltött kérdőívet.

| (25) | A mintába felvett, nem együttműködő exportáló gyártó tekintetében a Bizottság úgy határozott, hogy megállapításait az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta az érintett exportáló gyártót. Észrevétel nem érkezett. Az a mintában szereplő két exportáló gyártó, amely hiánytalanul kitöltött kérdőívet küldött vissza, így is a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló bejelentett exportértékesítések több mint 60 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(25)

A mintába felvett, nem együttműködő exportáló gyártó tekintetében a Bizottság úgy határozott, hogy megállapításait az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta az érintett exportáló gyártót. Észrevétel nem érkezett. Az a mintában szereplő két exportáló gyártó, amely hiánytalanul kitöltött kérdőívet küldött vissza, így is a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló bejelentett exportértékesítések több mint 60 %-át tette ki.

1.6.5.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

| (26) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (10) miatt azonban a Bizottság nem tudta az összes vállalat telephelyén lefolytatni az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat. Ehelyett a Bizottság távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok és szervezetek által szolgáltatott információk kapcsán:
  Uniós gyártók:






  — | Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Olaszország) |
| --- | --- | --- |

(26)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (10) miatt azonban a Bizottság nem tudta az összes vállalat telephelyén lefolytatni az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat. Ehelyett a Bizottság távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok és szervezetek által szolgáltatott információk kapcsán:

10

Uniós gyártók:

—

Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Olaszország)

| — | Danaqua Aps (Dánia) |
| --- | --- |

—

Danaqua Aps (Dánia)

| — | Gospodarstwo Rybackie Bytów (Lengyelország) |
| --- | --- |

—

Gospodarstwo Rybackie Bytów (Lengyelország)

| — | Gruppo Sais (Olaszország) |
| --- | --- |

—

Gruppo Sais (Olaszország)

| — | Sas Lefevre Surgeles (Franciaország) |
| --- | --- |

—

Sas Lefevre Surgeles (Franciaország)

| — | Snaptun Frysehus A/S (Dánia) |
| --- | --- |

—

Snaptun Frysehus A/S (Dánia)

| — | Tres Mares (Spanyolország) |
| --- | --- |

—

Tres Mares (Spanyolország)

| — | Truite Service (Franciaország) |
| --- | --- |

—

Truite Service (Franciaország)

Exportáló gyártók:

| — | Egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja (a továbbiakban: GMS csoport, Törökország):






  — | Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş. (Muğla, Törökország) |
| --- | --- | --- |

—

Egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja (a továbbiakban: GMS csoport, Törökország):

—

Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş. (Muğla, Törökország)

| — | Dalga Seafood Ltd. (Athén, Görögország) |
| --- | --- |

—

Dalga Seafood Ltd. (Athén, Görögország)

| — | Egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja (a továbbiakban: Özpekler csoport, Törökország):






  — | Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi (Denizli, Törökország) |
| --- | --- | --- |

—

Egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja (a továbbiakban: Özpekler csoport, Törökország):

—

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi (Denizli, Törökország)

| — | Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti. (Denizli, Törökország) |
| --- | --- |

—

Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti. (Denizli, Törökország)

Török kormány:

| — | Kereskedelmi Minisztérium, Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

Kereskedelmi Minisztérium, Török Köztársaság

| — | Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztérium, Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztérium, Török Köztársaság

| — | Bankszabályozási és -Felügyeleti Ügynökség, Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

Bankszabályozási és -Felügyeleti Ügynökség, Török Köztársaság

| — | Pénzügyminisztérium, Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

Pénzügyminisztérium, Török Köztársaság

| — | Mezőgazdasági Hitelszövetkezetek, Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

Mezőgazdasági Hitelszövetkezetek, Török Köztársaság

| — | A Török Köztársaság Központi Bankja, Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

A Török Köztársaság Központi Bankja, Török Köztársaság

| — | Eximbank, Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

Eximbank, Török Köztársaság

| — | Törökország Kis- és Középvállalkozások Fejlesztési Szervezete (KOSGEB), Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

Törökország Kis- és Középvállalkozások Fejlesztési Szervezete (KOSGEB), Török Köztársaság

| — | Mezőgazdasági Biztosítási Alap, Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

Mezőgazdasági Biztosítási Alap, Török Köztársaság

| — | Ipari és Technológiai Minisztérium, Török Köztársaság |
| --- | --- |

—

Ipari és Technológiai Minisztérium, Török Köztársaság

1.6.6.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (27) | A Bizottság 2021. március 26-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő kiegyenlítő vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság 2021. március 26-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő kiegyenlítő vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (28) | A végső tájékoztatást követően benyújtott, a vizsgálat eredményét befolyásoló egyes állításokat figyelembe véve a Bizottság 2021. április 14-én nyilvánosságra hozta azokat a további tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján módosította az előzőleg nyilvánosságra hozott végleges ténymegállapításokat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy az újabb tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. |
| --- | --- |

(28)

A végső tájékoztatást követően benyújtott, a vizsgálat eredményét befolyásoló egyes állításokat figyelembe véve a Bizottság 2021. április 14-én nyilvánosságra hozta azokat a további tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján módosította az előzőleg nyilvánosságra hozott végleges ténymegállapításokat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy az újabb tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket.

| (29) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (30) | Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban, nevezetesen a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) (a továbbiakban: pisztráng), amely:






  — | élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy |
| --- | --- | --- |

(30)

Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban, nevezetesen a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) (a továbbiakban: pisztráng), amely:

Oncorhynchus mykiss

—

élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

| — | friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:






  — | egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy |
| --- | --- | --- |

—

friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:

—

egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

| — | fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy |
| --- | --- |

—

fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy

| — | filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű, |
| --- | --- |

—

filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,

| — | a Török Köztársaságból származik (a továbbiakban: az érintett ország), és jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 (TARIC-kódok: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) alá tartozik (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

—

a Török Köztársaságból származik (a továbbiakban: az érintett ország), és jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 (TARIC-kódok: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) alá tartozik (a továbbiakban: az érintett termék).

| (31) | Az eredeti vizsgálattal egyezően a Bizottság megállapította, hogy a Törökországban gyártott és az Unióba exportált termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unióban értékesített termék azonos fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá alapvető végfelhasználási területei is megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékeknek tekintette. |
| --- | --- |

(31)

Az eredeti vizsgálattal egyezően a Bizottság megállapította, hogy a Törökországban gyártott és az Unióba exportált termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unióban értékesített termék azonos fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá alapvető végfelhasználási területei is megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékeknek tekintette.

3.   A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (32) | Az eredeti vizsgálat, valamint a (2) és (3) a preambulumbekezdésben említett részleges időközi felülvizsgálatok keretében az érintett termékkel összefüggésben vizsgált támogatások, a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, valamint a török kormány és a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók által benyújtott információk alapján a Bizottság az alábbi, állítólag támogatási programhoz kapcsolódó intézkedéseket vizsgálta:
  Közvetlen transzferek – vissza nem térítendő támogatások:






  — | az 1 kg-nál kisebb tömegű pisztráng termelésének támogatása, |
| --- | --- | --- |

(32)

Az eredeti vizsgálat, valamint a (2) és (3) a preambulumbekezdésben említett részleges időközi felülvizsgálatok keretében az érintett termékkel összefüggésben vizsgált támogatások, a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, valamint a török kormány és a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók által benyújtott információk alapján a Bizottság az alábbi, állítólag támogatási programhoz kapcsolódó intézkedéseket vizsgálta:

Közvetlen transzferek – vissza nem térítendő támogatások:

—

az 1 kg-nál kisebb tömegű pisztráng termelésének támogatása,

| — | az 1 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 1,2 kg tömegű pisztráng termelésének támogatása, |
| --- | --- |

—

az 1 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 1,2 kg tömegű pisztráng termelésének támogatása,

| — | a betegségektől védett halkeltető állomásokon folytatott pisztrángtenyésztés támogatása, |
| --- | --- |

—

a betegségektől védett halkeltető állomásokon folytatott pisztrángtenyésztés támogatása,

| — | zárt rendszerű termelés, |
| --- | --- |

—

zárt rendszerű termelés,

| — | haltenyésztés talajmedrű tavakban, |
| --- | --- |

—

haltenyésztés talajmedrű tavakban,

| — | mezőgazdasági kiadói és szaktanácsadási szolgáltatásokhoz kapcsolódó támogatási kifizetések, |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági kiadói és szaktanácsadási szolgáltatásokhoz kapcsolódó támogatási kifizetések,

| — | támogatás halászhajók selejtezéséhez. |
| --- | --- |

—

támogatás halászhajók selejtezéséhez.

Elmaradt költségvetési bevételek:

| — | a halászhajók üzemanyagára kivetett fogyasztási adó visszatérítése, |
| --- | --- |

—

a halászhajók üzemanyagára kivetett fogyasztási adó visszatérítése,

| — | az akvakultúra-ágazatban végrehajtott beruházások támogatása. |
| --- | --- |

—

az akvakultúra-ágazatban végrehajtott beruházások támogatása.

Közvetlen transzferek – kedvezményes finanszírozás:

| — | az akvakultúra-ágazat támogatott biztosítása, |
| --- | --- |

—

az akvakultúra-ágazat támogatott biztosítása,

| — | kedvezményes hitelek. |
| --- | --- |

—

kedvezményes hitelek.

3.1.   Közvetlen transzferek – vissza nem térítendő támogatások

Közvetlen transzferek – vissza nem térítendő támogatások

3.1.1.   Az 1 kg-nál kisebb tömegű pisztráng termelésének támogatása

Az 1 kg-nál kisebb tömegű pisztráng termelésének támogatása

3.1.1.1.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (33) | A felülvizsgálati időszak alatt az 1 kg-nál kisebb tömegű pisztráng termelői a 2019/1691. sz. elnöki rendelet (11) (a továbbiakban: 1691. sz. rendelet) alapján közvetlen támogatásban részesültek. A kormányrendelet végrehajtása során követendő elveket és eljárásokat részletesen az Élelmezési, Földművelési és Állattenyésztési Minisztérium 2019/56. sz. közleménye (12) (a továbbiakban: 56. sz. közlemény) állapította meg. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 350 000 kg-ig 0,75 TRY/kg-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(33)

A felülvizsgálati időszak alatt az 1 kg-nál kisebb tömegű pisztráng termelői a 2019/1691. sz. elnöki rendelet (11) (a továbbiakban: 1691. sz. rendelet) alapján közvetlen támogatásban részesültek. A kormányrendelet végrehajtása során követendő elveket és eljárásokat részletesen az Élelmezési, Földművelési és Állattenyésztési Minisztérium 2019/56. sz. közleménye (12) (a továbbiakban: 56. sz. közlemény) állapította meg. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 350 000 kg-ig 0,75 TRY/kg-ban állapították meg.

11

12

| (34) | Ezt a támogatást a mezőgazdasági támogatások éves felülvizsgálata keretében évente felülvizsgálják. A Bizottság megállapította, hogy a támogatás a felülvizsgálati időszakot követően is érdemi változás nélkül folytatódott a 2020/3190. sz. rendelet (13) alapján, a vonatkozó közleményben (14) meghatározott feltételekkel. |
| --- | --- |

(34)

Ezt a támogatást a mezőgazdasági támogatások éves felülvizsgálata keretében évente felülvizsgálják. A Bizottság megállapította, hogy a támogatás a felülvizsgálati időszakot követően is érdemi változás nélkül folytatódott a 2020/3190. sz. rendelet (13) alapján, a vonatkozó közleményben (14) meghatározott feltételekkel.

13

14

3.1.1.2.   Következtetés

Következtetés

| (35) | Amint azt az eredeti vizsgálat megerősítette (15), ezek az intézkedések az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében kiegyenlíthető támogatásnak, azaz a török kormány által közvetlen támogatás formájában a pisztrángtermelőknek juttatott pénzátutalásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(35)

Amint azt az eredeti vizsgálat megerősítette (15), ezek az intézkedések az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében kiegyenlíthető támogatásnak, azaz a török kormány által közvetlen támogatás formájában a pisztrángtermelőknek juttatott pénzátutalásnak minősülnek.

15

| (36) | A közvetlen támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek és kiegyenlíthetők, mivel a támogatást nyújtó hatóság, valamint a működésére vonatkozó jogszabályok kifejezetten az akvakultúra-ágazatban működő vállalkozásokra korlátozzák az e támogatásokhoz való hozzáférést. Az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások kifejezetten nevesítve vannak, a pisztráng pedig egyértelműen a támogatási program keretében támogatásra kijelölt fajok egyike. |
| --- | --- |

(36)

A közvetlen támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek és kiegyenlíthetők, mivel a támogatást nyújtó hatóság, valamint a működésére vonatkozó jogszabályok kifejezetten az akvakultúra-ágazatban működő vállalkozásokra korlátozzák az e támogatásokhoz való hozzáférést. Az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások kifejezetten nevesítve vannak, a pisztráng pedig egyértelműen a támogatási program keretében támogatásra kijelölt fajok egyike.

3.1.1.3.   A támogatási mérték kiszámítása

A támogatási mérték kiszámítása

| (37) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártó a programnak köszönhetően gazdasági előnyhöz jutott a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártó a programnak köszönhetően gazdasági előnyhöz jutott a felülvizsgálati időszak alatt.

| (38) | A vállalatonkénti gazdasági előny a saját tenyésztésű élő halak után a felülvizsgálati időszakban kapott közvetlen átlagos támogatási összeg volt. A vállalatok mindkét esetben tájékoztatást adtak a támogatás összegéről és arról, hogy kitől kapták a támogatást. A vállatok ezt a bevételt többnyire a „támogatási bevétel” soron könyvelték le a nyilvántartásaikban, és ezeket a nyilvántartásokat elkülönített könyvvizsgálatnak vetették alá. Ezt a Bizottság arra utaló egyértelmű bizonyítéknak tekintette, hogy gazdasági előny átruházása valósult meg. |
| --- | --- |

(38)

A vállalatonkénti gazdasági előny a saját tenyésztésű élő halak után a felülvizsgálati időszakban kapott közvetlen átlagos támogatási összeg volt. A vállalatok mindkét esetben tájékoztatást adtak a támogatás összegéről és arról, hogy kitől kapták a támogatást. A vállatok ezt a bevételt többnyire a „támogatási bevétel” soron könyvelték le a nyilvántartásaikban, és ezeket a nyilvántartásokat elkülönített könyvvizsgálatnak vetették alá. Ezt a Bizottság arra utaló egyértelmű bizonyítéknak tekintette, hogy gazdasági előny átruházása valósult meg.

| (39) | Amint azt az eredeti vizsgálat megerősítette (16), e támogatásokból gazdasági előnye származott olyan vállalatoknak is, amelyek nem csupán tenyésztettek, hanem független vállalatoktól feldolgozásra vásároltak is pisztrángot, mivel az érintett termék mind a közvetlenül támogatott nyersanyagot, nevezetesen az élő pisztrángot, mind a feldolgozott termékeket, például a friss vagy fagyasztott egész halat, a filét és a füstölt halat is magában foglalja. Az eredeti vizsgálat módszertanával összhangban a Bizottság a vásárolt hal esetében a török hatóságok által nyújtott összes támogatás és a törökországi támogatott pisztrángtermelés teljes mennyiségének hányadosa alapján számította ki a gazdasági előnyt. |
| --- | --- |

(39)

Amint azt az eredeti vizsgálat megerősítette (16), e támogatásokból gazdasági előnye származott olyan vállalatoknak is, amelyek nem csupán tenyésztettek, hanem független vállalatoktól feldolgozásra vásároltak is pisztrángot, mivel az érintett termék mind a közvetlenül támogatott nyersanyagot, nevezetesen az élő pisztrángot, mind a feldolgozott termékeket, például a friss vagy fagyasztott egész halat, a filét és a füstölt halat is magában foglalja. Az eredeti vizsgálat módszertanával összhangban a Bizottság a vásárolt hal esetében a török hatóságok által nyújtott összes támogatás és a törökországi támogatott pisztrángtermelés teljes mennyiségének hányadosa alapján számította ki a gazdasági előnyt.

16

3.1.2.   Az 1 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 1,2 kg tömegű pisztráng termelésének támogatása

Az 1 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 1,2 kg tömegű pisztráng termelésének támogatása

3.1.2.1.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (40) | A felülvizsgálati időszak alatt a pisztrángtermelők az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatást kaptak az 1 kg-ot meghaladó pisztráng termeléséhez. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 350 000 kg-ig 1,50 TRY/kg-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(40)

A felülvizsgálati időszak alatt a pisztrángtermelők az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatást kaptak az 1 kg-ot meghaladó pisztráng termeléséhez. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 350 000 kg-ig 1,50 TRY/kg-ban állapították meg.

3.1.2.2.   Következtetés

Következtetés

| (41) | Amint azt a legutóbbi időközi felülvizsgálat megerősítette (17), az 1 kg feletti pisztráng támogatásának célja valójában az 1,2 kg feletti pisztráng, tehát az érintett termék meghatározása alá nem tartozó pisztráng támogatása volt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó támogatás nem tekinthető az érintett termék gyártói részére nyújtott kiegyenlíthető támogatásnak. |
| --- | --- |

(41)

Amint azt a legutóbbi időközi felülvizsgálat megerősítette (17), az 1 kg feletti pisztráng támogatásának célja valójában az 1,2 kg feletti pisztráng, tehát az érintett termék meghatározása alá nem tartozó pisztráng támogatása volt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó támogatás nem tekinthető az érintett termék gyártói részére nyújtott kiegyenlíthető támogatásnak.

17

3.1.3.   A betegségektől védett halkeltető állomásokon folytatott pisztrángtenyésztés támogatása

A betegségektől védett halkeltető állomásokon folytatott pisztrángtenyésztés támogatása

3.1.3.1.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (42) | A felülvizsgálati időszak alatt a pisztrángtermelők az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatást kaptak a betegségektől védett halkeltető állomásokon folytatott pisztrángtenyésztéshez. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 350 000 kg-ig 1,50 TRY/kg-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(42)

A felülvizsgálati időszak alatt a pisztrángtermelők az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatást kaptak a betegségektől védett halkeltető állomásokon folytatott pisztrángtenyésztéshez. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 350 000 kg-ig 1,50 TRY/kg-ban állapították meg.

3.1.3.2.   Következtetés

Következtetés

| (43) | Amint azt a legutóbbi időközi felülvizsgálat (18) is megerősítette, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közvetlen vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott támogatás az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének 2. pontja értelmében olyan, a pisztrángtermeléshez nyújtott támogatásnak volt tekintendő, amely hasonló a közvetlen támogatásokhoz, konkrétabban pedig az adott vállalatoknak gazdasági előnyt juttató pénzügyi hozzájárulásokhoz. Mivel a támogatást a pisztrángtermelők kapták, a Bizottság megállapította, hogy a támogatási program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi volt. A gazdasági előny abból származott, hogy a támogathatósági kritériumokat teljesítő pisztrángtermelők közvetlen vissza nem térítendő támogatást kaptak. Mindezek alapján a Bizottság megállapította, hogy a támogatás kiegyenlíthető támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(43)

Amint azt a legutóbbi időközi felülvizsgálat (18) is megerősítette, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közvetlen vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott támogatás az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének 2. pontja értelmében olyan, a pisztrángtermeléshez nyújtott támogatásnak volt tekintendő, amely hasonló a közvetlen támogatásokhoz, konkrétabban pedig az adott vállalatoknak gazdasági előnyt juttató pénzügyi hozzájárulásokhoz. Mivel a támogatást a pisztrángtermelők kapták, a Bizottság megállapította, hogy a támogatási program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi volt. A gazdasági előny abból származott, hogy a támogathatósági kritériumokat teljesítő pisztrángtermelők közvetlen vissza nem térítendő támogatást kaptak. Mindezek alapján a Bizottság megállapította, hogy a támogatás kiegyenlíthető támogatásnak tekinthető.

18

3.1.3.3.   A támogatási mérték kiszámítása

A támogatási mérték kiszámítása

| (44) | A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt nem részesült a betegségektől védett halkeltető állomásokon folytatott pisztrángtenyésztéshez nyújtott támogatásban. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt nem részesült a betegségektől védett halkeltető állomásokon folytatott pisztrángtenyésztéshez nyújtott támogatásban.

3.1.4.   Zárt rendszerű termelés

Zárt rendszerű termelés

3.1.4.1.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (45) | A felülvizsgálati időszak alatt a zárt rendszerű (19) haltenyésztés az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatásban részesült, és a pisztráng a támogatható halfajok egyike volt. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 350 000 kg-ig 1,50 TRY/kg-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(45)

A felülvizsgálati időszak alatt a zárt rendszerű (19) haltenyésztés az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatásban részesült, és a pisztráng a támogatható halfajok egyike volt. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 350 000 kg-ig 1,50 TRY/kg-ban állapították meg.

19

3.1.4.2.   Következtetés

Következtetés

| (46) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közvetlen vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott támogatás az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének 2. pontja értelmében olyan, a pisztrángtermeléshez nyújtott támogatásnak volt tekintendő, amely hasonló a közvetlen támogatásokhoz, konkrétabban pedig az adott vállalatoknak gazdasági előnyt juttató pénzügyi hozzájárulásokhoz. Mivel a támogatást a pisztrángtermelők kapták (a pisztráng a támogatható halfajok egyike), a Bizottság megállapította, hogy a támogatási program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi volt. A gazdasági előny abból származott, hogy a támogathatósági kritériumokat teljesítő pisztrángtermelők közvetlen vissza nem térítendő támogatást kaptak. Mindezek alapján a Bizottság megállapította, hogy a támogatás kiegyenlíthető támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közvetlen vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott támogatás az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének 2. pontja értelmében olyan, a pisztrángtermeléshez nyújtott támogatásnak volt tekintendő, amely hasonló a közvetlen támogatásokhoz, konkrétabban pedig az adott vállalatoknak gazdasági előnyt juttató pénzügyi hozzájárulásokhoz. Mivel a támogatást a pisztrángtermelők kapták (a pisztráng a támogatható halfajok egyike), a Bizottság megállapította, hogy a támogatási program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi volt. A gazdasági előny abból származott, hogy a támogathatósági kritériumokat teljesítő pisztrángtermelők közvetlen vissza nem térítendő támogatást kaptak. Mindezek alapján a Bizottság megállapította, hogy a támogatás kiegyenlíthető támogatásnak tekinthető.

3.1.4.3.   A támogatási mérték kiszámítása

A támogatási mérték kiszámítása

| (47) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a zárt rendszerű termelés alkalmazásához sem részesült támogatásban. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a zárt rendszerű termelés alkalmazásához sem részesült támogatásban.

3.1.5.   Haltenyésztés talajmedrű tavakban

Haltenyésztés talajmedrű tavakban

3.1.5.1.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (48) | A felülvizsgálati időszak alatt a talajmedrű tavakban folytatott haltenyésztés az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatásban részesült. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 300 000 kg-ig 1,50 TRY/kg-ban állapították meg. A támogatásban azok a termelők részesülnek, akik villamos energia felhasználásával nyert felszín alatti vizet vagy villamos energia felhasználása nélkül nyert forrásvizet használnak az elsősorban belföldi felhasználásra szánt hal talajmedrű tavakban végzett tenyésztéséhez. Ezek a termelők nem feltétlenül részesülnek a fenti 3.1.1. és 3.1.4. pontban említett programok előnyeiből. |
| --- | --- |

(48)

A felülvizsgálati időszak alatt a talajmedrű tavakban folytatott haltenyésztés az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatásban részesült. A termelésre vonatkozóan a támogatás összegét évi 300 000 kg-ig 1,50 TRY/kg-ban állapították meg. A támogatásban azok a termelők részesülnek, akik villamos energia felhasználásával nyert felszín alatti vizet vagy villamos energia felhasználása nélkül nyert forrásvizet használnak az elsősorban belföldi felhasználásra szánt hal talajmedrű tavakban végzett tenyésztéséhez. Ezek a termelők nem feltétlenül részesülnek a fenti 3.1.1. és 3.1.4. pontban említett programok előnyeiből.

3.1.5.2.   Következtetés

Következtetés

| (49) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ilyen támogatás végső soron az érintett termék gyártói részére nyújtott kiegyenlíthető támogatásnak tekinthető, mindenesetre azt a mintában szereplő exportáló gyártók nem vehették igénybe, mivel a fenti 3.1.1. pont alapján már részesültek pisztrángtermelési támogatásban. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ilyen támogatás végső soron az érintett termék gyártói részére nyújtott kiegyenlíthető támogatásnak tekinthető, mindenesetre azt a mintában szereplő exportáló gyártók nem vehették igénybe, mivel a fenti 3.1.1. pont alapján már részesültek pisztrángtermelési támogatásban.

3.1.6.   Mezőgazdasági kiadói és szaktanácsadási szolgáltatásokhoz kapcsolódó támogatási kifizetések

Mezőgazdasági kiadói és szaktanácsadási szolgáltatásokhoz kapcsolódó támogatási kifizetések

3.1.6.1.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (50) | A felülvizsgálati időszak alatt a mezőgazdasági kiadói és szaktanácsadási szolgáltatások az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatási kifizetésben részesültek. Az 1691. sz. rendelet 6. cikkének (7) bekezdése értelmében a támogatást közvetlenül a szaktanácsadási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak, nem pedig az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelőknek nyújtották. |
| --- | --- |

(50)

A felülvizsgálati időszak alatt a mezőgazdasági kiadói és szaktanácsadási szolgáltatások az 1691. sz. rendelet és az 56. sz. közlemény alapján támogatási kifizetésben részesültek. Az 1691. sz. rendelet 6. cikkének (7) bekezdése értelmében a támogatást közvetlenül a szaktanácsadási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak, nem pedig az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelőknek nyújtották.

3.1.6.2.   Következtetés

Következtetés

| (51) | Az eredeti vizsgálatban a mezőgazdasági kiadói és szaktanácsadási szolgáltatásokhoz kapcsolódó kifizetések támogatását (20) közvetlenül a pisztrángtermelőknek nyújtották. A jelenlegi vizsgálat azonban megállapította, hogy az ilyen támogatást jelenleg közvetlenül a szaktanácsadási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kapják. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a program nem juttatta előnyhöz a mintába felvett exportáló gyártókat, ezért nem volt kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(51)

Az eredeti vizsgálatban a mezőgazdasági kiadói és szaktanácsadási szolgáltatásokhoz kapcsolódó kifizetések támogatását (20) közvetlenül a pisztrángtermelőknek nyújtották. A jelenlegi vizsgálat azonban megállapította, hogy az ilyen támogatást jelenleg közvetlenül a szaktanácsadási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kapják. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a program nem juttatta előnyhöz a mintába felvett exportáló gyártókat, ezért nem volt kiegyenlíthető.

20

3.1.7.   Támogatás halászhajók selejtezéséhez

Támogatás halászhajók selejtezéséhez

| (52) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy 2018-ban megszüntették a halászhajók selejtezéséhez nyújtott támogatási kifizetéseket. |
| --- | --- |

(52)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy 2018-ban megszüntették a halászhajók selejtezéséhez nyújtott támogatási kifizetéseket.

3.1.8.   Az érdekelt felek tájékoztatását követő észrevételek

Az érdekelt felek tájékoztatását követő észrevételek

| (53) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a török kormány és a mintában szereplő két exportáló gyártó megjegyezte, hogy a közvetett támogatás kiszámításával kapcsolatban a Bizottság által a jelenlegi felülvizsgálat során alkalmazott módszertan nem felelt meg az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertannak. Az eredeti vizsgálatban a megvásárolt pisztránggal elért gazdasági előnyt úgy számították ki, hogy a török hatóságok által nyújtott támogatások teljes összegét elosztották a törökországi pisztrángtermelés teljes összegével, nem pedig a törökországi támogatott pisztrángtermelés összegével. |
| --- | --- |

(53)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a török kormány és a mintában szereplő két exportáló gyártó megjegyezte, hogy a közvetett támogatás kiszámításával kapcsolatban a Bizottság által a jelenlegi felülvizsgálat során alkalmazott módszertan nem felelt meg az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertannak. Az eredeti vizsgálatban a megvásárolt pisztránggal elért gazdasági előnyt úgy számították ki, hogy a török hatóságok által nyújtott támogatások teljes összegét elosztották a törökországi pisztrángtermelés teljes összegével, nem pedig a törökországi támogatott pisztrángtermelés összegével.

| (54) | A Bizottság ezért felülvizsgálta a mintában szereplő két exportáló gyártó által független beszállítóktól beszerzett pisztráng tekintetében kiszámított közvetett támogatási összeg kiszámítását, hogy az igazodjon az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertanhoz. Ezenkívül az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően a mintában szereplő exportáló gyártók felhívták a figyelmet a vállalkozói szövetségeknek fizetett díjak levonásának mértékében vétett hibára. Bár a Bizottság egyetértett az állítással, a korrekciónak nem volt lényeges hatása a támogatás teljes összegére. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság ezért felülvizsgálta a mintában szereplő két exportáló gyártó által független beszállítóktól beszerzett pisztráng tekintetében kiszámított közvetett támogatási összeg kiszámítását, hogy az igazodjon az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertanhoz. Ezenkívül az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően a mintában szereplő exportáló gyártók felhívták a figyelmet a vállalkozói szövetségeknek fizetett díjak levonásának mértékében vétett hibára. Bár a Bizottság egyetértett az állítással, a korrekciónak nem volt lényeges hatása a támogatás teljes összegére.

| (55) | A mintába felvett két exportáló gyártó a közvetlen támogatás számítási módszerével kapcsolatban is észrevételeket tett. Állításuk szerint nem minden olyan pisztrángot értékesítettek ténylegesen a felülvizsgálati időszak alatt, amelyre közvetlen támogatást kaptak. Véleményük szerint a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vállalatok készletszintjét, és a kedvezményt az ezen exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszakban az Unióba exportált értékesítési mennyiségre kell korlátoznia. |
| --- | --- |

(55)

A mintába felvett két exportáló gyártó a közvetlen támogatás számítási módszerével kapcsolatban is észrevételeket tett. Állításuk szerint nem minden olyan pisztrángot értékesítettek ténylegesen a felülvizsgálati időszak alatt, amelyre közvetlen támogatást kaptak. Véleményük szerint a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vállalatok készletszintjét, és a kedvezményt az ezen exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszakban az Unióba exportált értékesítési mennyiségre kell korlátoznia.

| (56) | Meg kell jegyezni, hogy a támogatási összegek a pisztrángtermelés volumene alapján érkeztek be, függetlenül attól, hogy ezt a termelést a felülvizsgálati időszak alatt értékesítették-e vagy sem. Az exportáló gyártók állítását ezért elutasították. |
| --- | --- |

(56)

Meg kell jegyezni, hogy a támogatási összegek a pisztrángtermelés volumene alapján érkeztek be, függetlenül attól, hogy ezt a termelést a felülvizsgálati időszak alatt értékesítették-e vagy sem. Az exportáló gyártók állítását ezért elutasították.

| (57) | Figyelembe véve az érdekelt felek észrevételeit, a mintában szereplő két exportáló gyártó esetében a felülvizsgálati időszak alatt megállapított közvetlen és közvetett támogatási összegek az Özpekler esetében 2,38 %-ot, a GMS csoport esetében pedig 2,84 %-ot tettek ki. |
| --- | --- |

(57)

Figyelembe véve az érdekelt felek észrevételeit, a mintában szereplő két exportáló gyártó esetében a felülvizsgálati időszak alatt megállapított közvetlen és közvetett támogatási összegek az Özpekler esetében 2,38 %-ot, a GMS csoport esetében pedig 2,84 %-ot tettek ki.

3.1.9.   A vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozó következtetés

A vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozó következtetés

| (58) | Az összes kapott támogatás vonatkozásában a mintában szereplő exportáló két gyártóra vonatkozóan a felülvizsgálati időszakra megállapított teljes támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

  1. táblázat


  Vissza nem térítendő támogatások







  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| Özpekler csoport | 2,38 % |
| GMS csoport | 2,84 % |

(58)

Az összes kapott támogatás vonatkozásában a mintában szereplő exportáló két gyártóra vonatkozóan a felülvizsgálati időszakra megállapított teljes támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

1. táblázat

1. táblázat

Vissza nem térítendő támogatások

Vissza nem térítendő támogatások

Vállalat neve

Támogatási mérték

Özpekler csoport

2,38 %

GMS csoport

2,84 %

3.2.   Elmaradt költségvetési bevételek

Elmaradt költségvetési bevételek

3.2.1.   A hajók üzemanyagára kivetett fogyasztási adó visszatérítése

A hajók üzemanyagára kivetett fogyasztási adó visszatérítése

3.2.1.1.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (59) | A különleges fogyasztási adóról szóló általános közlemény 1. sz. jegyzéke (21) meghatározza a hajók üzemanyagára kivetett fogyasztási adó visszatérítésének fő elveit és feltételeit. A török nemzetközi hajónyilvántartásban vagy a nemzeti hajónyilvántartásban lajstromozott halászhajókhoz gazdasági előny kapcsolódhat a tengeri hajózásban használatos, fogyasztásiadó-mentes speciális dízelolaj révén. |
| --- | --- |

(59)

A különleges fogyasztási adóról szóló általános közlemény 1. sz. jegyzéke (21) meghatározza a hajók üzemanyagára kivetett fogyasztási adó visszatérítésének fő elveit és feltételeit. A török nemzetközi hajónyilvántartásban vagy a nemzeti hajónyilvántartásban lajstromozott halászhajókhoz gazdasági előny kapcsolódhat a tengeri hajózásban használatos, fogyasztásiadó-mentes speciális dízelolaj révén.

21

3.2.1.2.   Következtetés

Következtetés

| (60) | A vizsgálat megerősítette, hogy a halászhajók üzemanyag-vásárláshoz nyújtott támogatása valószínűleg nem juttatja előnyhöz az érintett termék gyártóit, és a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártó a pisztrángtermelésével összefüggésben valóban nem jutott előnyhöz a támogatás révén. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó támogatás nem tekinthető az érintett termék gyártói részére nyújtott kiegyenlíthető támogatásnak. |
| --- | --- |

(60)

A vizsgálat megerősítette, hogy a halászhajók üzemanyag-vásárláshoz nyújtott támogatása valószínűleg nem juttatja előnyhöz az érintett termék gyártóit, és a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártó a pisztrángtermelésével összefüggésben valóban nem jutott előnyhöz a támogatás révén. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó támogatás nem tekinthető az érintett termék gyártói részére nyújtott kiegyenlíthető támogatásnak.

3.2.2.   Az akvakultúra-ágazatban végrehajtott beruházások támogatása

Az akvakultúra-ágazatban végrehajtott beruházások támogatása

3.2.2.1.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (61) | A 2012/3305. sz. rendelet (22) és a 2012/1. sz. végrehajtási közlemény (23) képezi az akvakultúra-ágazati beruházások állami támogatásának alapját (24), valamint ezekre épül a törökországi beruházásösztönzési program is. Ez utóbbi két ösztönzőrendszert foglal magában:






  — | regionális beruházási ösztönzőket, többek között héamentesség, vámmentesség, adókedvezmények, társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkáltatói járulékok), földterület-juttatás, kamattámogatás, nyereségadó-levonás és társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkavállalói járulékok) formájában nyújtott támogatással, valamint |
| --- | --- | --- |

(61)

A 2012/3305. sz. rendelet (22) és a 2012/1. sz. végrehajtási közlemény (23) képezi az akvakultúra-ágazati beruházások állami támogatásának alapját (24), valamint ezekre épül a törökországi beruházásösztönzési program is. Ez utóbbi két ösztönzőrendszert foglal magában:

22

23

24

—

regionális beruházási ösztönzőket, többek között héamentesség, vámmentesség, adókedvezmények, társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkáltatói járulékok), földterület-juttatás, kamattámogatás, nyereségadó-levonás és társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkavállalói járulékok) formájában nyújtott támogatással, valamint

| — | általános beruházási ösztönzőket, többek között héamentesség, vámmentesség és nyereségadó-levonás formájában nyújtott támogatással. |
| --- | --- |

—

általános beruházási ösztönzőket, többek között héamentesség, vámmentesség és nyereségadó-levonás formájában nyújtott támogatással.

| (62) | Azok a társaságok, amelyek a regionális beruházásösztönzési rendszer keretében nem tudnak megfelelni a minimális beruházási összegre vonatkozó kritériumoknak, az általános beruházásösztönzési rendszert vehetik igénybe, amely a 2012/3305. sz. rendeletben meghatározott mind a hat régió számára elérhető. A hat régió gazdasági fejlettségi szintje alapján a támogatási intenzitás változhat. Mind a rendelet, mind a közlemény jelenleg is érvényes, és a hat régió sem változott az eredeti vizsgálat óta. |
| --- | --- |

(62)

Azok a társaságok, amelyek a regionális beruházásösztönzési rendszer keretében nem tudnak megfelelni a minimális beruházási összegre vonatkozó kritériumoknak, az általános beruházásösztönzési rendszert vehetik igénybe, amely a 2012/3305. sz. rendeletben meghatározott mind a hat régió számára elérhető. A hat régió gazdasági fejlettségi szintje alapján a támogatási intenzitás változhat. Mind a rendelet, mind a közlemény jelenleg is érvényes, és a hat régió sem változott az eredeti vizsgálat óta.

3.2.2.2.   Következtetés

Következtetés

| (63) | A felülvizsgálati időszak alatt a GMS csoport jövedelemadó-csökkentésben, az Özpekler csoport pedig héa- és vámmentességben részesült a regionális beruházási ösztönzők keretében. Amint azt az eredeti vizsgálat (25) megerősítette, a beruházások állami támogatása az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősül, ahol a támogatás adókedvezmény formáját ölti, azaz egyébként megfizetendő kormányzati bevételt elengednek vagy nem szednek be. |
| --- | --- |

(63)

A felülvizsgálati időszak alatt a GMS csoport jövedelemadó-csökkentésben, az Özpekler csoport pedig héa- és vámmentességben részesült a regionális beruházási ösztönzők keretében. Amint azt az eredeti vizsgálat (25) megerősítette, a beruházások állami támogatása az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősül, ahol a támogatás adókedvezmény formáját ölti, azaz egyébként megfizetendő kormányzati bevételt elengednek vagy nem szednek be.

25

| (64) | A támogatás egyedi és kiegyenlíthető, mivel a támogatás által nyújtott előny tételesen felsorolt régiókra korlátozódik. A támogatáshoz való hozzáférés emellett meghatározott ágazatokban működő egyes vállalkozások körére korlátozódik. Ezenfelül a bizonyos ágazatokra alkalmazandó korlátozások száma és jellege miatt, és mindenekelőtt a támogatáshoz való hozzáférést bizonyos vállalkozástípusokra szűkítő, vagy a bizonyos ágazatokat teljesen kizáró korlátozások miatt a támogatás nem felel meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(64)

A támogatás egyedi és kiegyenlíthető, mivel a támogatás által nyújtott előny tételesen felsorolt régiókra korlátozódik. A támogatáshoz való hozzáférés emellett meghatározott ágazatokban működő egyes vállalkozások körére korlátozódik. Ezenfelül a bizonyos ágazatokra alkalmazandó korlátozások száma és jellege miatt, és mindenekelőtt a támogatáshoz való hozzáférést bizonyos vállalkozástípusokra szűkítő, vagy a bizonyos ágazatokat teljesen kizáró korlátozások miatt a támogatás nem felel meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek.

| (65) | A 2012/3305. sz. rendelet 2/A. mellékletében az akvakultúra-ágazat nevesítve szerepel azon tevékenységek között, amelyek jogosultak az ilyen típusú adómentességekre. A rendelet 4. melléklete tételesen felsorolja azokat az ágazatokat, amelyek nem jogosultak semmilyen ösztönzési támogatásra e program keretében. |
| --- | --- |

(65)

A 2012/3305. sz. rendelet 2/A. mellékletében az akvakultúra-ágazat nevesítve szerepel azon tevékenységek között, amelyek jogosultak az ilyen típusú adómentességekre. A rendelet 4. melléklete tételesen felsorolja azokat az ágazatokat, amelyek nem jogosultak semmilyen ösztönzési támogatásra e program keretében.

3.2.2.3.   A támogatási mérték kiszámítása

A támogatási mérték kiszámítása

| (66) | A kiegyenlíthető támogatás összegének megállapításához a Bizottság kiszámította a felülvizsgálati időszak alatt a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnyt a rendes adókulcs szerint fizetendő teljes adó és a csökkentett adókulcs alapján fizetendő adó teljes összegének különbségeként. Az Özpekler csoportnak nyújtott előny azonban elhanyagolható mértékűnek bizonyult. A felülvizsgálati időszakban a GMS csoport tekintetében megállapított támogatási mérték 0,7 % volt. |
| --- | --- |

(66)

A kiegyenlíthető támogatás összegének megállapításához a Bizottság kiszámította a felülvizsgálati időszak alatt a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnyt a rendes adókulcs szerint fizetendő teljes adó és a csökkentett adókulcs alapján fizetendő adó teljes összegének különbségeként. Az Özpekler csoportnak nyújtott előny azonban elhanyagolható mértékűnek bizonyult. A felülvizsgálati időszakban a GMS csoport tekintetében megállapított támogatási mérték 0,7 % volt.

3.2.2.4.   Az érdekelt felek tájékoztatását követő észrevételek

Az érdekelt felek tájékoztatását követő észrevételek

| (67) | A mintába felvett két exportáló gyártó a végrehajtott beruházások támogatásával kapcsolatban is észrevételeket tett. Azt állították, hogy a Bizottságnak nem kellett volna kiszámítania a héamentességből származó előnyt, mivel minden vállalat ugyanabban a hónapban vagy az elkövetkező hónapokban a vállalat követelések és tartozások héaegyenlegének megfelelően kompenzálta a héát. A vállalat egyetlen előnye az volt, hogy el tudta kerülni az előzetes héafizetést. |
| --- | --- |

(67)

A mintába felvett két exportáló gyártó a végrehajtott beruházások támogatásával kapcsolatban is észrevételeket tett. Azt állították, hogy a Bizottságnak nem kellett volna kiszámítania a héamentességből származó előnyt, mivel minden vállalat ugyanabban a hónapban vagy az elkövetkező hónapokban a vállalat követelések és tartozások héaegyenlegének megfelelően kompenzálta a héát. A vállalat egyetlen előnye az volt, hogy el tudta kerülni az előzetes héafizetést.

| (68) | Az a tény, hogy számviteli szempontból a fizetendő héát beszámítják a visszaigényelhető összegbe, nem szünteti meg a pénzforgalomból származó előnyt, amely abból ered, hogy az exportáló gyártóknak nem kell előre kifizetniük a készpénzt, majd megvárniuk, hogy havi héabevallásaik feldolgozása alapján visszatérítést kapjanak az adóhatóságoktól, amint az a rendszerből nem részesülő vállalatok esetében történik. Valójában, amint azt maguk az exportáló gyártók is megerősítették, a rendszernek „a résztvevők számára nyújtott egyetlen előnye az, hogy elkerülhetik (azt) a héafizetést, amelyet a beruházásösztönző tanúsítvánnyal nem rendelkező más vállalatoknak induláskor be kell fizetniük, majd később jóvá kell íratniuk” (26). Az exportáló gyártók állításait ezért elutasították. |
| --- | --- |

(68)

Az a tény, hogy számviteli szempontból a fizetendő héát beszámítják a visszaigényelhető összegbe, nem szünteti meg a pénzforgalomból származó előnyt, amely abból ered, hogy az exportáló gyártóknak nem kell előre kifizetniük a készpénzt, majd megvárniuk, hogy havi héabevallásaik feldolgozása alapján visszatérítést kapjanak az adóhatóságoktól, amint az a rendszerből nem részesülő vállalatok esetében történik. Valójában, amint azt maguk az exportáló gyártók is megerősítették, a rendszernek „a résztvevők számára nyújtott egyetlen előnye az, hogy elkerülhetik (azt) a héafizetést, amelyet a beruházásösztönző tanúsítvánnyal nem rendelkező más vállalatoknak induláskor be kell fizetniük, majd később jóvá kell íratniuk” (26). Az exportáló gyártók állításait ezért elutasították.

a résztvevők számára nyújtott egyetlen előnye az, hogy elkerülhetik (azt) a héafizetést, amelyet a beruházásösztönző tanúsítvánnyal nem rendelkező más vállalatoknak induláskor be kell fizetniük, majd később jóvá kell íratniuk

26

3.3.   Közvetlen transzferek – kedvezményes finanszírozás

Közvetlen transzferek – kedvezményes finanszírozás

3.3.1.   Az akvakultúra-ágazat támogatott biztosítása

Az akvakultúra-ágazat támogatott biztosítása

3.3.1.1.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (69) | A mezőgazdasági biztosításról szóló 5363. sz. törvény (27), valamint a Mezőgazdasági Biztosítási Alap fedezeti körébe tartozó kockázatokról, terményekről és régiókról, valamint a 2019. évre vonatkozó biztosításidíj-támogatás mértékéről szóló 2018/380. sz. rendelet (28) szerint az akvakultúra-termékek termelői csökkentett biztosítási díj fizetésére jogosultak, amely fedezi a halállományokban és a lehalászott pisztrángmennyiségben számos lehetséges betegség, természeti katasztrófa, baleset stb. miatt keletkezett veszteségeket. A török kormány a biztosítási díj 50 %-ának megfelelő támogatást nyújt. |
| --- | --- |

(69)

A mezőgazdasági biztosításról szóló 5363. sz. törvény (27), valamint a Mezőgazdasági Biztosítási Alap fedezeti körébe tartozó kockázatokról, terményekről és régiókról, valamint a 2019. évre vonatkozó biztosításidíj-támogatás mértékéről szóló 2018/380. sz. rendelet (28) szerint az akvakultúra-termékek termelői csökkentett biztosítási díj fizetésére jogosultak, amely fedezi a halállományokban és a lehalászott pisztrángmennyiségben számos lehetséges betegség, természeti katasztrófa, baleset stb. miatt keletkezett veszteségeket. A török kormány a biztosítási díj 50 %-ának megfelelő támogatást nyújt.

27

28

3.3.1.2.   Következtetés

Következtetés

| (70) | Amint azt az eredeti vizsgálat megerősítette (29), a támogatási program által biztosított gazdasági előny az akvakultúra-állomány életbiztosítási fedezete kapcsán felmerülő pénzügyi költségek csökkenésében nyilvánul meg. Ez a támogatási program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatásnak minősül, amely a pisztrángtermelőknek a török kormány által nyújtott közvetlen támogatás és „pénzügyi hozzájárulás” formáját ölti, mivel a támogatás kedvezményezettjei olyan kedvező biztosítási díjban részesülnek, amely lényegesen alacsonyabb a hasonló kockázatokra vonatkozóan piaci feltételek szerint kínált biztosítási díjaknál. A támogatási program az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt biztosít. Az előny mértéke a rendes üzleti feltételek szerint kínált biztosítási díjak és a támogatott biztosítási díj közötti különbséggel egyenlő. |
| --- | --- |

(70)

Amint azt az eredeti vizsgálat megerősítette (29), a támogatási program által biztosított gazdasági előny az akvakultúra-állomány életbiztosítási fedezete kapcsán felmerülő pénzügyi költségek csökkenésében nyilvánul meg. Ez a támogatási program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatásnak minősül, amely a pisztrángtermelőknek a török kormány által nyújtott közvetlen támogatás és „pénzügyi hozzájárulás” formáját ölti, mivel a támogatás kedvezményezettjei olyan kedvező biztosítási díjban részesülnek, amely lényegesen alacsonyabb a hasonló kockázatokra vonatkozóan piaci feltételek szerint kínált biztosítási díjaknál. A támogatási program az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt biztosít. Az előny mértéke a rendes üzleti feltételek szerint kínált biztosítási díjak és a támogatott biztosítási díj közötti különbséggel egyenlő.

29

| (71) | A szóban forgó támogatás egyedi, mivel a támogatást nyújtó hatóság, és a támogatást nyújtó hatóság működését meghatározó szabályozás egyértelműen a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő vállalkozások körére korlátozza az alacsonyabb biztosítási díjakhoz hoz való hozzáférést, sőt kifejezetten az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelők által viselt kockázatokra irányul. |
| --- | --- |

(71)

A szóban forgó támogatás egyedi, mivel a támogatást nyújtó hatóság, és a támogatást nyújtó hatóság működését meghatározó szabályozás egyértelműen a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő vállalkozások körére korlátozza az alacsonyabb biztosítási díjakhoz hoz való hozzáférést, sőt kifejezetten az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelők által viselt kockázatokra irányul.

3.3.1.3.   A támogatási mérték kiszámítása

A támogatási mérték kiszámítása

| (72) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő egyik gyártó, az Özpekler csoport előnyhöz jutott a program révén. A felülvizsgálati időszakban a támogatási mérték 0,1 % volt. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő egyik gyártó, az Özpekler csoport előnyhöz jutott a program révén. A felülvizsgálati időszakban a támogatási mérték 0,1 % volt.

3.3.2.   Kedvezményes hitelek

Kedvezményes hitelek

| (73) | Az eredeti vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a török pisztrángtermelők kedvezményes hitelt kapnak, például:






  — | alacsony kamatú vagy kamatmentes mezőgazdasági hiteleket, |
| --- | --- | --- |

(73)

Az eredeti vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a török pisztrángtermelők kedvezményes hitelt kapnak, például:

—

alacsony kamatú vagy kamatmentes mezőgazdasági hiteleket,

| — | a török Eximbank alacsony kamatú exporthiteleit. |
| --- | --- |

—

a török Eximbank alacsony kamatú exporthiteleit.

3.3.2.1.   Mezőgazdasági hitelek

Mezőgazdasági hitelek

3.3.2.2.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (74) | Egyrészt a 2018/1188. sz. rendelet arról rendelkezik, hogy a mezőgazdasági hitelszövetkezetek és a Ziraat Bankası A.Ş. alacsony kamatú kölcsönöket és üzleti hiteleket nyújthatnak az akvakultúra-ágazat termelőinek. A pisztrángtermelők 50 % és 100 % közötti kedvezményben részesülhetnek az alkalmazandó kamatlábakból. A maximális hitelösszeg 5 000 000 TRY. A rendelet időbeli hatálya 2018. január 1-jétől 2019. december 31-ig terjedt (a határnapokat is beleértve). |
| --- | --- |

(74)

Egyrészt a 2018/1188. sz. rendelet arról rendelkezik, hogy a mezőgazdasági hitelszövetkezetek és a Ziraat Bankası A.Ş. alacsony kamatú kölcsönöket és üzleti hiteleket nyújthatnak az akvakultúra-ágazat termelőinek. A pisztrángtermelők 50 % és 100 % közötti kedvezményben részesülhetnek az alkalmazandó kamatlábakból. A maximális hitelösszeg 5 000 000 TRY. A rendelet időbeli hatálya 2018. január 1-jétől 2019. december 31-ig terjedt (a határnapokat is beleértve).

| (75) | A rendeletben felsorolt mezőgazdasági hitelszövetkezetek olyan törökországi magánjogi szervezetek, amelyeket mezőgazdasági termelők (magánszemélyek vagy mezőgazdasági termeléssel foglalkozó jogi személyek) hoztak létre pénzügyi, üzleti igényeik támogatása céljából. |
| --- | --- |

(75)

A rendeletben felsorolt mezőgazdasági hitelszövetkezetek olyan törökországi magánjogi szervezetek, amelyeket mezőgazdasági termelők (magánszemélyek vagy mezőgazdasági termeléssel foglalkozó jogi személyek) hoztak létre pénzügyi, üzleti igényeik támogatása céljából.

| (76) | A Ziraat Bankası A.Ş. kizárólagos állami tulajdonban lévő bank, a Török Köztársaság mezőgazdasági bankja. Az eredeti vizsgálat időpontjában a Pénzügyminisztérium helyettes titkársága volt a tulajdonosa. 2018-tól azonban tőkéje átkerült a Török Vagyonalaphoz. A török vagyonalap-kezelő társaság alapításáról és egyes törvények módosításairól szóló 6741. sz. törvény 2. cikkével összhangban a Török Vagyonalap az elnökséghez tartozó intézmény. Az Alap Igazgatótanácsának elnöke a köztársasági elnök. Az Igazgatótanács egyik tagját a köztársasági elnök nevezheti ki elnökhelyettesnek. Ezért a Ziraat Bankası A.Ş. továbbra is kormányzati hatáskörrel rendelkezik, így tőkerészesedésének formális változása ellenére közjogi szervnek minősül. |
| --- | --- |

(76)

A Ziraat Bankası A.Ş. kizárólagos állami tulajdonban lévő bank, a Török Köztársaság mezőgazdasági bankja. Az eredeti vizsgálat időpontjában a Pénzügyminisztérium helyettes titkársága volt a tulajdonosa. 2018-tól azonban tőkéje átkerült a Török Vagyonalaphoz. A török vagyonalap-kezelő társaság alapításáról és egyes törvények módosításairól szóló 6741. sz. törvény 2. cikkével összhangban a Török Vagyonalap az elnökséghez tartozó intézmény. Az Alap Igazgatótanácsának elnöke a köztársasági elnök. Az Igazgatótanács egyik tagját a köztársasági elnök nevezheti ki elnökhelyettesnek. Ezért a Ziraat Bankası A.Ş. továbbra is kormányzati hatáskörrel rendelkezik, így tőkerészesedésének formális változása ellenére közjogi szervnek minősül.

| (77) | Másrészt a 2010/27612. sz. rendelet (30) arról rendelkezik, hogy a kkv-k részére nulla százalékos kamatú kölcsönök nyújthatók. |
| --- | --- |

(77)

Másrészt a 2010/27612. sz. rendelet (30) arról rendelkezik, hogy a kkv-k részére nulla százalékos kamatú kölcsönök nyújthatók.

30

3.3.2.3.   Ténymegállapítások

Ténymegállapítások

| (78) | A felülvizsgálati időszakban a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártóknak csak a Ziraat Bankası A.Ş. felé állt fenn alacsony kamatú hiteltartozásuk, a mezőgazdasági hitelszövetkezetek alacsony kamatú hiteleit vagy a kkv-knak nyújtott kamatmentes kölcsönöket nem vették igénybe. |
| --- | --- |

(78)

A felülvizsgálati időszakban a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártóknak csak a Ziraat Bankası A.Ş. felé állt fenn alacsony kamatú hiteltartozásuk, a mezőgazdasági hitelszövetkezetek alacsony kamatú hiteleit vagy a kkv-knak nyújtott kamatmentes kölcsönöket nem vették igénybe.

3.3.2.4.   Exporthitelek

Exporthitelek

3.3.2.5.   Ismertetés és jogalap

Ismertetés és jogalap

| (79) | Amint azt az eredeti vizsgálat megállapította, a Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş. (a továbbiakban: Eximbank) 1987. augusztus 21-én az exporthitelekről szóló 3332. sz. törvény (31) alapján hozott 87/11914. sz. rendelettel jött létre. A kizárólagos állami tulajdonban lévő bank a török kormány exportösztönző eszköze Törökország exportstratégiája keretében. A török kormány azzal bízta meg az Eximbankot, hogy támogassa a külkereskedelmet és a külkereskedelmet folytató török szállítókat/befektetőket (32) a török vállalkozások exportjának növelése és a nemzetközi versenyképességük erősítése érdekében. Ebből kifolyólag úgy tekinthető, hogy az Eximbank kormányzati hatáskört gyakorol, következésképp közjogi szervezetnek minősül. |
| --- | --- |

(79)

Amint azt az eredeti vizsgálat megállapította, a Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş. (a továbbiakban: Eximbank) 1987. augusztus 21-én az exporthitelekről szóló 3332. sz. törvény (31) alapján hozott 87/11914. sz. rendelettel jött létre. A kizárólagos állami tulajdonban lévő bank a török kormány exportösztönző eszköze Törökország exportstratégiája keretében. A török kormány azzal bízta meg az Eximbankot, hogy támogassa a külkereskedelmet és a külkereskedelmet folytató török szállítókat/befektetőket (32) a török vállalkozások exportjának növelése és a nemzetközi versenyképességük erősítése érdekében. Ebből kifolyólag úgy tekinthető, hogy az Eximbank kormányzati hatáskört gyakorol, következésképp közjogi szervezetnek minősül.

31

32

| (80) | Az Eximbankon keresztül nyújtott exporthitelek jogalapját a 3332. sz. törvény és az Eximbank létrehozásáról szóló 2013/4286. sz. határozat (33) képezi. Az Eximbank (közvetlenül vagy jutalékrendszerben közreműködő levelező bankokon keresztül) pénzügyi támogatást, például exportfüggő, szállítás előtti vagy utáni exporthiteleket és exportorientált beruházási hiteleket nyújt az exportőröknek azzal a céllal, hogy növelje a török exportőrök versenyképességét a külföldi piacokon. |
| --- | --- |

(80)

Az Eximbankon keresztül nyújtott exporthitelek jogalapját a 3332. sz. törvény és az Eximbank létrehozásáról szóló 2013/4286. sz. határozat (33) képezi. Az Eximbank (közvetlenül vagy jutalékrendszerben közreműködő levelező bankokon keresztül) pénzügyi támogatást, például exportfüggő, szállítás előtti vagy utáni exporthiteleket és exportorientált beruházási hiteleket nyújt az exportőröknek azzal a céllal, hogy növelje a török exportőrök versenyképességét a külföldi piacokon.

33

| (81) | Ezenkívül ún. „visszleszámítolt hitelek” formájában készpénzelőleget nyújt az exportőröknek az exportértékesítéshez kapcsolódó váltók és okmányok leszámítolása alapján. E hitelek jogalapja a „Végrehajtási utasítás az exporthoz és a devizajövedelem-termelő szolgáltatásokhoz kapcsolódó visszleszámítolt hitelekről” (34). A visszleszámítolt hiteleket a Török Központi Bank (a továbbiakban: CBRT) finanszírozza, de azokat a CBRT levelezőjeként eljáró török pénzügyi intézményeken (állami és magánbankokon) keresztül folyósítják. A kamatlábakat a CBRT határozza meg, a levelező bankok díjazása a pedig kedvezményezetteknek felszámított jutalékon keresztül történik. |
| --- | --- |

(81)

Ezenkívül ún. „visszleszámítolt hitelek” formájában készpénzelőleget nyújt az exportőröknek az exportértékesítéshez kapcsolódó váltók és okmányok leszámítolása alapján. E hitelek jogalapja a „Végrehajtási utasítás az exporthoz és a devizajövedelem-termelő szolgáltatásokhoz kapcsolódó visszleszámítolt hitelekről” (34). A visszleszámítolt hiteleket a Török Központi Bank (a továbbiakban: CBRT) finanszírozza, de azokat a CBRT levelezőjeként eljáró török pénzügyi intézményeken (állami és magánbankokon) keresztül folyósítják. A kamatlábakat a CBRT határozza meg, a levelező bankok díjazása a pedig kedvezményezetteknek felszámított jutalékon keresztül történik.

34

3.3.2.6.   Ténymegállapítások

Ténymegállapítások

| (82) | A felülvizsgálati időszak alatt a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóknak alacsony kamatú exporthitel-tartozása állt fenn közvetlenül az Eximbankkal, vagy az annak levelező bankjaként eljáró más állami vagy magánbankokkal szemben. A vállalatok az Eximbankon, illetve más állami vagy magánbankokon keresztül a részükre nyújtott visszleszámítolt hitelek révén is gazdasági előnyhöz jutottak. |
| --- | --- |

(82)

A felülvizsgálati időszak alatt a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóknak alacsony kamatú exporthitel-tartozása állt fenn közvetlenül az Eximbankkal, vagy az annak levelező bankjaként eljáró más állami vagy magánbankokkal szemben. A vállalatok az Eximbankon, illetve más állami vagy magánbankokon keresztül a részükre nyújtott visszleszámítolt hitelek révén is gazdasági előnyhöz jutottak.

3.3.2.7.   A kedvezményes hitelekre vonatkozó általános következtetések

A kedvezményes hitelekre vonatkozó általános következtetések

| (83) | Amint azt az eredeti vizsgálat megerősítette (35), az előzőekben említett kedvezményes finanszírozás (mezőgazdasági kölcsönök és exporthitelek) az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(83)

Amint azt az eredeti vizsgálat megerősítette (35), az előzőekben említett kedvezményes finanszírozás (mezőgazdasági kölcsönök és exporthitelek) az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül.

35

| (84) | A jelenlegi vizsgálat ténymegállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az említett kedvezményes finanszírozási rendszerek előnyöket biztosítanak a kedvezményezetteknek, mivel az ilyen finanszírozást a piacinál alacsonyabb kamatlábakkal nyújtják, vagyis olyan feltételek mellett, amelyek a hasonló futamidejű finanszírozás tekintetében nem tükrözik a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(84)

A jelenlegi vizsgálat ténymegállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az említett kedvezményes finanszírozási rendszerek előnyöket biztosítanak a kedvezményezetteknek, mivel az ilyen finanszírozást a piacinál alacsonyabb kamatlábakkal nyújtják, vagyis olyan feltételek mellett, amelyek a hasonló futamidejű finanszírozás tekintetében nem tükrözik a piaci viszonyokat.

| (85) | Ezek a kedvezményes finanszírozási rendszerek az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a mezőgazdasági hitelek tekintetében egyediek, mivel a támogatást nyújtó hatóságok vagy a támogatást nyújtó hatóságok működésének alapjául szolgáló jogszabályok kifejezetten bizonyos vállalkozásokra korlátozzák a hozzáférést. Az exporthitelek az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek, mivel exportteljesítménytől függenek. |
| --- | --- |

(85)

Ezek a kedvezményes finanszírozási rendszerek az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a mezőgazdasági hitelek tekintetében egyediek, mivel a támogatást nyújtó hatóságok vagy a támogatást nyújtó hatóságok működésének alapjául szolgáló jogszabályok kifejezetten bizonyos vállalkozásokra korlátozzák a hozzáférést. Az exporthitelek az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek, mivel exportteljesítménytől függenek.

| (86) | Ezért valamennyi említett kedvezményes finanszírozási rendszer kiegyenlíthető támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(86)

Ezért valamennyi említett kedvezményes finanszírozási rendszer kiegyenlíthető támogatásnak minősül.

3.3.2.8.   Az érdekelt felek tájékoztatását követő észrevételek

Az érdekelt felek tájékoztatását követő észrevételek

| (87) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a mintába felvett két exportáló gyártó észrevételeket tett a kedvezményes hitelek kiegyenlíthető támogatásának számítási módszerével kapcsolatban, azt állítva, hogy csak az Eximbanktól kapott hitelek voltak kedvezményesek, míg a más kereskedelmi bankoktól kapott hitelek feltételei megfeleltek a piaci feltételeknek, még akkor is, ha a tényleges kamatláb alacsonyabb volt a Bizottság által használt referenciaértéknél. Következésképpen az exportáló gyártók szerint a kapott alacsonyabb kamatláb miatt ezeket a hiteleket nem lehetett kiegyenlíthetővé tenni. |
| --- | --- |

(87)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a mintába felvett két exportáló gyártó észrevételeket tett a kedvezményes hitelek kiegyenlíthető támogatásának számítási módszerével kapcsolatban, azt állítva, hogy csak az Eximbanktól kapott hitelek voltak kedvezményesek, míg a más kereskedelmi bankoktól kapott hitelek feltételei megfeleltek a piaci feltételeknek, még akkor is, ha a tényleges kamatláb alacsonyabb volt a Bizottság által használt referenciaértéknél. Következésképpen az exportáló gyártók szerint a kapott alacsonyabb kamatláb miatt ezeket a hiteleket nem lehetett kiegyenlíthetővé tenni.

| (88) | A (80) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ez a vizsgálat megerősítette, hogy az exporthiteleket nem csak közvetlenül az Eximbank biztosította, hanem az Eximbank ügynökeként eljáró más állami vagy magánbankok is. A (83)–(85) preambulumbekezdésben kifejtett feltételek megerősítették továbbá, hogy e hitelek kiegyenlíthetők. Ezen túlmenően, amint a (81) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a visszleszámítolt hiteleket a CBRT finanszírozza, de azokat a CBRT ügynökeként eljáró török pénzügyi intézményeken (állami és magánbankokon) keresztül folyósítják. |
| --- | --- |

(88)

A (80) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ez a vizsgálat megerősítette, hogy az exporthiteleket nem csak közvetlenül az Eximbank biztosította, hanem az Eximbank ügynökeként eljáró más állami vagy magánbankok is. A (83)–(85) preambulumbekezdésben kifejtett feltételek megerősítették továbbá, hogy e hitelek kiegyenlíthetők. Ezen túlmenően, amint a (81) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a visszleszámítolt hiteleket a CBRT finanszírozza, de azokat a CBRT ügynökeként eljáró török pénzügyi intézményeken (állami és magánbankokon) keresztül folyósítják.

| (89) | A Bizottság részletesen áttekintette a mintában szereplő vállalatok által nem kedvezményesnek minősített hiteleket. A benyújtott információk azonban nem voltak elégségesek annak megállapításához, hogy ezek a hitelek nem kapcsolódtak a preferenciális rendszerekhez. Valójában a vizsgálat során e hitelekhez benyújtott igazoló dokumentumok egyértelműen rámutattak arra, hogy a rendelkezésre bocsátott finanszírozás exportkötelezettségekhez kapcsolódott. Ezenkívül sok esetben csak török nyelven küldtek levelet a bankoktól forrásokat kérő vállalattól. A bankok általános keretmegállapodásai továbbá mindig tartalmaztak olyan cikkeket, amelyek a nyújtott exporthiteleket az Eximbank és a CBRT ösztönző gyakorlatához kötik. Az exportáló gyártók állításait ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság részletesen áttekintette a mintában szereplő vállalatok által nem kedvezményesnek minősített hiteleket. A benyújtott információk azonban nem voltak elégségesek annak megállapításához, hogy ezek a hitelek nem kapcsolódtak a preferenciális rendszerekhez. Valójában a vizsgálat során e hitelekhez benyújtott igazoló dokumentumok egyértelműen rámutattak arra, hogy a rendelkezésre bocsátott finanszírozás exportkötelezettségekhez kapcsolódott. Ezenkívül sok esetben csak török nyelven küldtek levelet a bankoktól forrásokat kérő vállalattól. A bankok általános keretmegállapodásai továbbá mindig tartalmaztak olyan cikkeket, amelyek a nyújtott exporthiteleket az Eximbank és a CBRT ösztönző gyakorlatához kötik. Az exportáló gyártók állításait ezért a Bizottság elutasította.

| (90) | A mintába felvett exportáló gyártók azt is állították, hogy egyes hitelek nem exportfüggők, és így nem kiegyenlíthetők. A felülvizsgálatot követően a Bizottság az igazoló dokumentumok alapján egyetértett azzal, hogy egyes hitelek nem exportértékesítésekhez kapcsolódtak, és nem tartoznak a támogatott mezőgazdasági hitelek körébe sem, így nem tartoztak semmilyen támogatási program hatálya alá. A Bizottság ezért ezeket a hiteleket kizárta az előny kiszámításából. |
| --- | --- |

(90)

A mintába felvett exportáló gyártók azt is állították, hogy egyes hitelek nem exportfüggők, és így nem kiegyenlíthetők. A felülvizsgálatot követően a Bizottság az igazoló dokumentumok alapján egyetértett azzal, hogy egyes hitelek nem exportértékesítésekhez kapcsolódtak, és nem tartoznak a támogatott mezőgazdasági hitelek körébe sem, így nem tartoztak semmilyen támogatási program hatálya alá. A Bizottság ezért ezeket a hiteleket kizárta az előny kiszámításából.

| (91) | A mintába felvett exportáló gyártók egyike arról tájékoztatott, hogy a rendelkezésére bocsátott egyik hitele nem kapcsolódott az érintett termékhez, és ezért nem lehetett kiszámítani számára a gazdasági előnyt. A Bizottság áttekintette a kapott információkat, és nem tudta megerősíteni, hogy a hitel hatálya az érintett terméken kívül más termékekre korlátozódik-e. Az exportáló gyártók állítását ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(91)

A mintába felvett exportáló gyártók egyike arról tájékoztatott, hogy a rendelkezésére bocsátott egyik hitele nem kapcsolódott az érintett termékhez, és ezért nem lehetett kiszámítani számára a gazdasági előnyt. A Bizottság áttekintette a kapott információkat, és nem tudta megerősíteni, hogy a hitel hatálya az érintett terméken kívül más termékekre korlátozódik-e. Az exportáló gyártók állítását ezért a Bizottság elutasította.

| (92) | Az érdekelt felek tájékoztatását és az újabb tájékoztatást követően a mintába felvett ugyanazon exportáló gyártó azt állította, hogy egyes exportfüggő hitelek nemcsak az érintett termékhez, hanem más exportált halakhoz is kapcsolódtak. A Bizottság áttekintette ezeket a hiteleket, és a vállalat által szolgáltatott információk alapján egyes hitelek esetében megerősítette, hogy az állítólagos exportfüggő hitelek különböző típusú exportált halfajtákhoz kapcsolódtak. Ezért a számításokat a Bizottság ennek megfelelően kiigazította. |
| --- | --- |

(92)

Az érdekelt felek tájékoztatását és az újabb tájékoztatást követően a mintába felvett ugyanazon exportáló gyártó azt állította, hogy egyes exportfüggő hitelek nemcsak az érintett termékhez, hanem más exportált halakhoz is kapcsolódtak. A Bizottság áttekintette ezeket a hiteleket, és a vállalat által szolgáltatott információk alapján egyes hitelek esetében megerősítette, hogy az állítólagos exportfüggő hitelek különböző típusú exportált halfajtákhoz kapcsolódtak. Ezért a számításokat a Bizottság ennek megfelelően kiigazította.

| (93) | A mintába felvett exportáló gyártók továbbá azzal érveltek, hogy a Bizottságnak a hitel kezdőnapja előtti vagy utáni legközelebbi időpontban érvényes referencia-kamatlábat kell figyelembe vennie. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az egy bizonyos időponttól kezdődően szolgáltatott referenciaadatok ettől az időponttól az új adatok közzétételéig érvényesek. Ezért a Bizottság módszeresen figyelembe vette a hitel kezdő időpontját megelőző legközelebbi időpontban érvényes referenciaértékeket. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(93)

A mintába felvett exportáló gyártók továbbá azzal érveltek, hogy a Bizottságnak a hitel kezdőnapja előtti vagy utáni legközelebbi időpontban érvényes referencia-kamatlábat kell figyelembe vennie. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az egy bizonyos időponttól kezdődően szolgáltatott referenciaadatok ettől az időponttól az új adatok közzétételéig érvényesek. Ezért a Bizottság módszeresen figyelembe vette a hitel kezdő időpontját megelőző legközelebbi időpontban érvényes referenciaértékeket. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (94) | A mintában szereplő két exportáló gyártó több elírást is talált a kedvezményes hitelek kiegyenlíthető támogatásának kiszámítása során a felülvizsgálati időszakban a tőketörlesztésekkel, a felülvizsgálati időszakban a kamatszámításhoz figyelembe veendő napok számával és a helytelen időpontokban kiválasztott referencia-kamatlábakkal kapcsolatban. Ezen elírások javítása megtörtént. Az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően a mintában szereplő egyik exportáló gyártó három hitel kapcsán további kisebb módosítást kért. Egy hitel korrekciójára sor került. Mivel azonban a másik két hitelből származó előnyt a korábbi korrekciók alapján már megszüntették, további módosításokra nem volt szükség. |
| --- | --- |

(94)

A mintában szereplő két exportáló gyártó több elírást is talált a kedvezményes hitelek kiegyenlíthető támogatásának kiszámítása során a felülvizsgálati időszakban a tőketörlesztésekkel, a felülvizsgálati időszakban a kamatszámításhoz figyelembe veendő napok számával és a helytelen időpontokban kiválasztott referencia-kamatlábakkal kapcsolatban. Ezen elírások javítása megtörtént. Az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően a mintában szereplő egyik exportáló gyártó három hitel kapcsán további kisebb módosítást kért. Egy hitel korrekciójára sor került. Mivel azonban a másik két hitelből származó előnyt a korábbi korrekciók alapján már megszüntették, további módosításokra nem volt szükség.

| (95) | Figyelembe véve az érdekelt felek észrevételeit, a mintában szereplő két exportáló gyártó esetében a felülvizsgálati időszak alatt létrehozott kedvezményes finanszírozási rendszerekkel kapcsolatos támogatási összegek az Özpekler esetében 0,75 %-ot, a GMS csoport esetében pedig 0,72 %-ot tettek ki. |
| --- | --- |

(95)

Figyelembe véve az érdekelt felek észrevételeit, a mintában szereplő két exportáló gyártó esetében a felülvizsgálati időszak alatt létrehozott kedvezményes finanszírozási rendszerekkel kapcsolatos támogatási összegek az Özpekler esetében 0,75 %-ot, a GMS csoport esetében pedig 0,72 %-ot tettek ki.

3.3.2.9.   A támogatási mérték kiszámítása

A támogatási mérték kiszámítása

| (96) | Az alaprendelet 6. cikkének b) pontjával összhangban a Bizottság a kedvezményes finanszírozásból származó előnyt a fizetett kamat és az összehasonlítható kereskedelmi hitelért fizetendő összeg különbségeként számította ki. Viszonyítási alapként a Bizottság a török belföldi piacon nyújtott kereskedelmi hitelek kamatlábának súlyozott átlagát alkalmazta, amelyet a CBRT-től származó adatok alapján számított ki (36). A Bizottság az exporthitelekkel kapcsolatos előnyt az exportértékesítésekhez, míg a mezőgazdasági hiteleket a teljes értékesítéshez rendelte. |
| --- | --- |

(96)

Az alaprendelet 6. cikkének b) pontjával összhangban a Bizottság a kedvezményes finanszírozásból származó előnyt a fizetett kamat és az összehasonlítható kereskedelmi hitelért fizetendő összeg különbségeként számította ki. Viszonyítási alapként a Bizottság a török belföldi piacon nyújtott kereskedelmi hitelek kamatlábának súlyozott átlagát alkalmazta, amelyet a CBRT-től származó adatok alapján számított ki (36). A Bizottság az exporthitelekkel kapcsolatos előnyt az exportértékesítésekhez, míg a mezőgazdasági hiteleket a teljes értékesítéshez rendelte.

36

| (97) | A mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozó, a fenti módszertan szerint kiszámított támogatási mértékek az alábbiak:

  2. táblázat


  Kedvezményes finanszírozás







  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| Özpekler csoport | 0,75 % |
| GMS csoport | 0,72 % |

(97)

A mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozó, a fenti módszertan szerint kiszámított támogatási mértékek az alábbiak:

2. táblázat

2. táblázat

Kedvezményes finanszírozás

Kedvezményes finanszírozás

Vállalat neve

Támogatási mérték

Özpekler csoport

0,75 %

GMS csoport

0,72 %

3.4.   A kiegyenlíthető támogatások végleges mértéke

A kiegyenlíthető támogatások végleges mértéke

| (98) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok esetében az alaprendelet rendelkezései értelmében a kiegyenlíthető támogatások teljes összege – a termék értékében kifejezve – 4,2 %, illetve 3,2 % volt, ami azt jelzi, hogy a felülvizsgálati időszakban a támogatás folytatódott.

  3. táblázat


  Az egyes kiegyenlített támogatásokhoz tartozó támogatási mértékek








  Támogatási program | GMS csoport | Özpekler csoport |
| --- | --- | --- | --- |
| A pisztrángtermelés közvetlen támogatása | 2,84 % | 2,38 % |
| Kedvezményes hitelek | 0,72 % | 0,75 % |
| Biztosítási díjakhoz kapcsolódó támogatás | 0,0 % | 0,10 % |
| A végrehajtott beruházások támogatása | 0,70 % | 0,0 % |
| A támogatás teljes mértéke | 4,2 % | 3,2 % |

(98)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok esetében az alaprendelet rendelkezései értelmében a kiegyenlíthető támogatások teljes összege – a termék értékében kifejezve – 4,2 %, illetve 3,2 % volt, ami azt jelzi, hogy a felülvizsgálati időszakban a támogatás folytatódott.

3. táblázat

3. táblázat

Az egyes kiegyenlített támogatásokhoz tartozó támogatási mértékek

Az egyes kiegyenlített támogatásokhoz tartozó támogatási mértékek

Támogatási program

GMS csoport

Özpekler csoport

A pisztrángtermelés közvetlen támogatása

2,84 %

2,38 %

Kedvezményes hitelek

0,72 %

0,75 %

Biztosítási díjakhoz kapcsolódó támogatás

0,0 %

0,10 %

A végrehajtott beruházások támogatása

0,70 %

0,0 %

A támogatás teljes mértéke

A támogatás teljes mértéke

4,2 %

4,2 %

3,2 %

3,2 %

3.5.   A támogatás folytatódásának valószínűsége

A támogatás folytatódásának valószínűsége

| (99) | A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatás folytatódásához vezetne-e. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatás folytatódásához vezetne-e.

| (100) | A (33)–(97) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék törökországi exportáló gyártói továbbra is kaptak kiegyenlíthető támogatásokat a török hatóságoktól. |
| --- | --- |

(100)

A (33)–(97) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék törökországi exportáló gyártói továbbra is kaptak kiegyenlíthető támogatásokat a török hatóságoktól.

| (101) | A támogatási programok rendszeresen ismétlődő gazdasági előnyt nyújtanak, és nincs jele annak, hogy ez a gazdasági előny belátható időn belül megszűnik. Ráadásul az exportőrök a támogatások közül jellemzően többre is jogosultak. |
| --- | --- |

(101)

A támogatási programok rendszeresen ismétlődő gazdasági előnyt nyújtanak, és nincs jele annak, hogy ez a gazdasági előny belátható időn belül megszűnik. Ráadásul az exportőrök a támogatások közül jellemzően többre is jogosultak.

| (102) | A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős volumenű export irányulna-e az Unióba. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős volumenű export irányulna-e az Unióba.

| (103) | Törökország az érintett termék jelentős gyártója. A vizsgálat során gyűjtött és a (165) preambulumbekezdésben ismertetett adatok alapján Törökország 95 000 tonna pisztrángot termelt a felülvizsgálati időszakban (37). A (112) preambulumbekezdésben említett módon a Törökországból érkező pisztrángbehozatal volumene ugyanebben az időszakban jelentős volt, körülbelül 20 500 tonna egész halnak felel meg, ami az uniós piac mintegy 14 %-át teszi ki. Nem volt arra utaló körülmény, hogy az intézkedések megszüntetése esetén ezek a mennyiségek csökkennének. |
| --- | --- |

(103)

Törökország az érintett termék jelentős gyártója. A vizsgálat során gyűjtött és a (165) preambulumbekezdésben ismertetett adatok alapján Törökország 95 000 tonna pisztrángot termelt a felülvizsgálati időszakban (37). A (112) preambulumbekezdésben említett módon a Törökországból érkező pisztrángbehozatal volumene ugyanebben az időszakban jelentős volt, körülbelül 20 500 tonna egész halnak felel meg, ami az uniós piac mintegy 14 %-át teszi ki. Nem volt arra utaló körülmény, hogy az intézkedések megszüntetése esetén ezek a mennyiségek csökkennének.

37

| (104) | E körülmények között fennáll a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett terméknek az Unióba irányuló, már a felülvizsgálati időszakban is jelentős volumenű támogatott exportja számottevő volumenben folytatódna. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy valószínűsíthető a támogatás folytatódása. |
| --- | --- |

(104)

E körülmények között fennáll a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett terméknek az Unióba irányuló, már a felülvizsgálati időszakban is jelentős volumenű támogatott exportja számottevő volumenben folytatódna. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy valószínűsíthető a támogatás folytatódása.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (105) | A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket több mint 700 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(105)

A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket több mint 700 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (106) | A kérelmező és a mintában szereplő egyes vállalatok által szolgáltatott adatok alapján a vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelés „egészhal-egyenértéken” mintegy 129 millió kg-ra becsülhető. A mintába felvett nyolc együttműködő uniós gyártó a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének kb. 13 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(106)

A kérelmező és a mintában szereplő egyes vállalatok által szolgáltatott adatok alapján a vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelés „egészhal-egyenértéken” mintegy 129 millió kg-ra becsülhető. A mintába felvett nyolc együttműködő uniós gyártó a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének kb. 13 %-át képviselte.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (107) | A Bizottság az uniós felhasználást úgy állapította meg, hogy összeadta az uniós gazdasági ágazat teljes uniós piaci értékesítésének becsült volumenét (lásd a (118) preambulumbekezdést) és az Eurostat által meghatározott teljes behozatali volument (lásd a (91) preambulumbekezdést, valamint a 6. és a 8. táblázatot). |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság az uniós felhasználást úgy állapította meg, hogy összeadta az uniós gazdasági ágazat teljes uniós piaci értékesítésének becsült volumenét (lásd a (118) preambulumbekezdést) és az Eurostat által meghatározott teljes behozatali volument (lásd a (91) preambulumbekezdést, valamint a 6. és a 8. táblázatot).

| (108) | Az importvolumen tekintetében az Eurostat hat különböző KN-kódra vonatkozóan, nevezetesen az élő halra, a friss, a hűtött, a fagyasztott és/vagy egészben és/vagy belezett füstölt halra vagy filére vonatkozóan közöl nettó tömegben megadott adatokat. Az Eurostat által nyilvántartott nettó tömeget a Bizottság az összehasonlítás céljából „egészhal-egyenértékre” alakította át, mivel az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési adatait ugyanebben a formában jelentették. Ehhez az Eurostat által nyilvántartott importvolument elosztotta az alábbi átváltási együtthatókkal. Az alkalmazott átváltási együtthatók a kérelmező által megadott, az eredeti vizsgálatban is használt értékek voltak:

  4. táblázat


  Átváltási együtthatók (egészhal-egyenérték tonnában)







  Élő | 1,00 |
| --- | --- | --- |
| Friss/hűtött/fagyasztott (belezett) | 0,85 |
| Filé: Friss/hűtött/fagyasztott | 0,47 |
| Filé: Füstölt | 0,40 |

(108)

Az importvolumen tekintetében az Eurostat hat különböző KN-kódra vonatkozóan, nevezetesen az élő halra, a friss, a hűtött, a fagyasztott és/vagy egészben és/vagy belezett füstölt halra vagy filére vonatkozóan közöl nettó tömegben megadott adatokat. Az Eurostat által nyilvántartott nettó tömeget a Bizottság az összehasonlítás céljából „egészhal-egyenértékre” alakította át, mivel az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési adatait ugyanebben a formában jelentették. Ehhez az Eurostat által nyilvántartott importvolument elosztotta az alábbi átváltási együtthatókkal. Az alkalmazott átváltási együtthatók a kérelmező által megadott, az eredeti vizsgálatban is használt értékek voltak:

4. táblázat

4. táblázat

Átváltási együtthatók (egészhal-egyenérték tonnában)

Átváltási együtthatók (egészhal-egyenérték tonnában)

Élő

1,00

Friss/hűtött/fagyasztott (belezett)

0,85

Filé: Friss/hűtött/fagyasztott

0,47

Filé: Füstölt

0,40

| (109) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Uniós felhasználás (egészhal-egyenérték tonnában) | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós piac | 150 175 | 147 069 | 157 078 | 147 603 |
| Index | 100 | 98 | 105 | 98 |
| Forrás: A makrogazdasági mutatókkal kapcsolatban a kérdőívre adott válaszok, Eurostat. |

(109)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Uniós felhasználás (egészhal-egyenérték tonnában)

Uniós felhasználás (egészhal-egyenérték tonnában)

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Uniós piac

150 175

147 069

157 078

147 603

Index

100

98

105

98

Forrás: A makrogazdasági mutatókkal kapcsolatban a kérdőívre adott válaszok, Eurostat.

Forrás:

| (110) | Az uniós felhasználás kissé ingadozott a figyelembe vett időszak alatt. Összességében az uniós felhasználás 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, egészhal-egyenértéken a 2016. évi 150 175 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 147 603 tonnára mérséklődött. |
| --- | --- |

(110)

Az uniós felhasználás kissé ingadozott a figyelembe vett időszak alatt. Összességében az uniós felhasználás 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, egészhal-egyenértéken a 2016. évi 150 175 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 147 603 tonnára mérséklődött.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (111) | A Bizottság a behozatal volumenét és piaci részesedését a (92) preambulumbekezdésben ismertetett módon az Eurostat adatai alapján tonnában, egészhal-egyenértéken kifejezve állapította meg. A behozatal piaci részesedését az importvolumen és a teljes uniós felhasználás alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság a behozatal volumenét és piaci részesedését a (92) preambulumbekezdésben ismertetett módon az Eurostat adatai alapján tonnában, egészhal-egyenértéken kifejezve állapította meg. A behozatal piaci részesedését az importvolumen és a teljes uniós felhasználás alapján állapította meg.

| (112) | Ennek alapján a Törökországból érkező behozatal és annak piaci részesedése a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  A behozatal volumene (egészhal-egyenérték tonnában) és piaci részesedés | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Törökországból érkező behozatal volumene | 21 684 | 19 523 | 17 831 | 20 466 |
| Index | 100 | 90 | 82 | 94 |
| Piaci részesedés | 14,4 % | 13,3 % | 11,4 % | 13,9 % |
| Index | 100 | 92 | 79 | 96 |
| Forrás: Eurostat. |

(112)

Ennek alapján a Törökországból érkező behozatal és annak piaci részesedése a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

A behozatal volumene (egészhal-egyenérték tonnában) és piaci részesedés

A behozatal volumene (egészhal-egyenérték tonnában) és piaci részesedés

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

A Törökországból érkező behozatal volumene

21 684

19 523

17 831

20 466

Index

Index

100

100

90

90

82

82

94

94

Piaci részesedés

14,4 %

13,3 %

11,4 %

13,9 %

Index

100

92

79

96

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (113) | A Törökországból érkező behozatal volumene 2016 és 2018 között folyamatosan csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt. Összességében az importvolumen 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, sokkal kisebb mértékben, mint a más országokból érkező behozatal, amely ugyanezen időszak alatt 13 %-kal esett vissza (lásd a (106) preambulumbekezdést). A Törökországból behozott pisztráng mennyisége a felülvizsgálati időszakban még mindig jelentős, egészhal-egyenértéken 20 446 tonna volt. |
| --- | --- |

(113)

A Törökországból érkező behozatal volumene 2016 és 2018 között folyamatosan csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt. Összességében az importvolumen 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, sokkal kisebb mértékben, mint a más országokból érkező behozatal, amely ugyanezen időszak alatt 13 %-kal esett vissza (lásd a (106) preambulumbekezdést). A Törökországból behozott pisztráng mennyisége a felülvizsgálati időszakban még mindig jelentős, egészhal-egyenértéken 20 446 tonna volt.

| (114) | A piaci részesedés ugyanazt a tendenciát követte, mint az importvolumen: 2016 és 2018 között 14,4 %-ról 11,4 %-ra, tehát 3 százalékponttal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 13,9 %-ra emelkedett. A törökországi behozatal piaci részesedése összességében meglehetősen stabil maradt a figyelembe vett időszakban, kivéve a 2018. évet, amikor a 2017. évhez képest 1,9 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(114)

A piaci részesedés ugyanazt a tendenciát követte, mint az importvolumen: 2016 és 2018 között 14,4 %-ról 11,4 %-ra, tehát 3 százalékponttal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 13,9 %-ra emelkedett. A törökországi behozatal piaci részesedése összességében meglehetősen stabil maradt a figyelembe vett időszakban, kivéve a 2018. évet, amikor a 2017. évhez képest 1,9 százalékponttal csökkent.

4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (115) | A Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg a behozatalra vonatkozó átlagárat, amihez az import összértékét elosztotta a török behozatal egészhal-egyenértéken, tonnában kifejezett összmennyiségével. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg a behozatalra vonatkozó átlagárat, amihez az import összértékét elosztotta a török behozatal egészhal-egyenértéken, tonnában kifejezett összmennyiségével.

| (116) | Ez alapján a Törökországból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Importár (EUR/egészhal-egyenérték tonna) | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | 2 940 | 2 803 | 2 789 | 2 887 |
| Index | 100 | 95 | 95 | 98 |
| Forrás: Eurostat. |

(116)

Ez alapján a Törökországból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

7. táblázat

7. táblázat

Importár (EUR/egészhal-egyenérték tonna)

Importár (EUR/egészhal-egyenérték tonna)

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Törökország

2 940

2 803

2 789

2 887

Index

100

95

95

98

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (117) | A Törökországból érkező behozatal ára 2016 és 2018 között 5 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 3,5 %-kal nőtt. Összességében a Törökországból érkező behozatal ára 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A 12. táblázatban említett uniós értékesítési árakhoz képest a török behozatal ára az érintett időszak egészében jóval alatta maradt az uniós áraknak. |
| --- | --- |

(117)

A Törökországból érkező behozatal ára 2016 és 2018 között 5 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 3,5 %-kal nőtt. Összességében a Törökországból érkező behozatal ára 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A 12. táblázatban említett uniós értékesítési árakhoz képest a török behozatal ára az érintett időszak egészében jóval alatta maradt az uniós áraknak.

| (118) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint |
| --- | --- | --- |

(118)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

—

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint

| — | a mintában szereplő együttműködő török gyártóktól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) – a kiegyenlítő vámot is figyelembe véve – megállapított, a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat. |
| --- | --- |

—

a mintában szereplő együttműködő török gyártóktól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) – a kiegyenlítő vámot is figyelembe véve – megállapított, a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat.

| (119) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. A Törökországból érkező behozatal esetében az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 13,7 % és 32,2 % között alakult. |
| --- | --- |

(119)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. A Törökországból érkező behozatal esetében az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 13,7 % és 32,2 % között alakult.

| (120) | A felülvizsgálati időszak alatt az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 14,5 % volt (a kiegyenlítő vámokkal együtt). |
| --- | --- |

(120)

A felülvizsgálati időszak alatt az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 14,5 % volt (a kiegyenlítő vámokkal együtt).

4.3.3.   A Törökországon kívüli harmadik országokból érkező behozatal

A Törökországon kívüli harmadik országokból érkező behozatal

| (121) | A Törökországon kívüli harmadik országokból érkező pisztrángbehozatal főként Norvégiából és Bosznia-Hercegovinából történt. |
| --- | --- |

(121)

A Törökországon kívüli harmadik országokból érkező pisztrángbehozatal főként Norvégiából és Bosznia-Hercegovinából történt.

| (122) | A (108) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság tonnában számított egészhal-egyenértéken fejezte ki az egyéb harmadik országokból érkező behozatal Eurostat által jelentett mennyiségét. Ennek alapján az importvolumen, valamint az egyéb harmadik országokból érkező pisztrángbehozatal piaci részesedése és ártendenciája a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország kivételével minden harmadik ország összesen | Mennyiség (tonna, egészhal-egyenértéken) | 2 431 | 1 402 | 1 844 | 2 118 |
| Index | 100 | 58 | 76 | 87 |
| Piaci részesedés | 1,6 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,4 % |
| Index | 100 | 59 | 72 | 89 |
| Átlagár (EUR/tonna, egészhal-egyenértéken) | 3 279 | 3 332 | 3 519 | 3 336 |
| Index | 100 | 102 | 107 | 102 |
| Forrás: Eurostat. |

(122)

A (108) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság tonnában számított egészhal-egyenértéken fejezte ki az egyéb harmadik országokból érkező behozatal Eurostat által jelentett mennyiségét. Ennek alapján az importvolumen, valamint az egyéb harmadik országokból érkező pisztrángbehozatal piaci részesedése és ártendenciája a következőképpen alakult:

8. táblázat

8. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Törökország kivételével minden harmadik ország összesen

Mennyiség (tonna, egészhal-egyenértéken)

2 431

1 402

1 844

2 118

Index

Index

100

100

58

58

76

76

87

87

Piaci részesedés

1,6 %

1,0 %

1,2 %

1,4 %

Index

Index

100

100

59

59

72

72

89

89

Átlagár (EUR/tonna, egészhal-egyenértéken)

3 279

3 332

3 519

3 336

Index

100

102

107

102

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (123) | A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene alacsony volt, és összességében enyhén, a 2016. évi 2 432 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 2 118 tonnára csökkent, ami 13 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszakban. Az ennek megfelelő piaci részesedés a figyelembe vett időszak egészében 2 % alatt maradt, összességében pedig 1,6 %-ról 1,4 %-ra csökkent. Összességében a harmadik országokból érkező behozatal árai 2 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, és átlagosan jóval magasabbak voltak, mint az érintett országból származó behozatal árai (15 %-kal magasabbak a felülvizsgálati időszakban). |
| --- | --- |

(123)

A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene alacsony volt, és összességében enyhén, a 2016. évi 2 432 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 2 118 tonnára csökkent, ami 13 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszakban. Az ennek megfelelő piaci részesedés a figyelembe vett időszak egészében 2 % alatt maradt, összességében pedig 1,6 %-ról 1,4 %-ra csökkent. Összességében a harmadik országokból érkező behozatal árai 2 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, és átlagosan jóval magasabbak voltak, mint az érintett országból származó behozatal árai (15 %-kal magasabbak a felülvizsgálati időszakban).

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (124) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(124)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

| (125) | A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (126) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező és a mintában szereplő egyes vállalatok által szolgáltatott adatok alapján értékelte, amelyek valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, kizárólag a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozó adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(126)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező és a mintában szereplő egyes vállalatok által szolgáltatott adatok alapján értékelte, amelyek valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, kizárólag a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozó adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (127) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól. |
| --- | --- |

(127)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól.

| (128) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(128)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (129) | Az uniós gazdasági ágazat termelési volumenét a Bizottság a kérelmezőtől kapott adatokból, az Európai Akvakultúra-gyártók Szövetségének (FEAP) jelentése (38) alapján számította ki. A FEAP-tól származó adatokat haltelepi paritáson gyűjtötték össze és az egyes tagállamokban lehalászott élőhal-mennyiségre vonatkozik. A FEAP jelentése kiterjedt a felülvizsgálati időszakra vonatkozó adatokra is. |
| --- | --- |

(129)

Az uniós gazdasági ágazat termelési volumenét a Bizottság a kérelmezőtől kapott adatokból, az Európai Akvakultúra-gyártók Szövetségének (FEAP) jelentése (38) alapján számította ki. A FEAP-tól származó adatokat haltelepi paritáson gyűjtötték össze és az egyes tagállamokban lehalászott élőhal-mennyiségre vonatkozik. A FEAP jelentése kiterjedt a felülvizsgálati időszakra vonatkozó adatokra is.

38

| (130) | Ez alapján a figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

  9. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna, egészhal-egyenértéken) | 133 129 | 131 518 | 141 841 | 128 988 |
| Index | 100 | 99 | 107 | 97 |
| Termelési kapacitás (tonna, egészhal-egyenértéken) | 196 211 | 188 879 | 206 760 | 193 133 |
| Index | 100 | 96 | 105 | 98 |
| Kapacitáskihasználás | 68 % | 70 % | 69 % | 67 % |
| Index | 100 | 103 | 101 | 98 |
| Forrás: A kérelmezőtől kapott, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívekből nyert adatok. |

(130)

Ez alapján a figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

9. táblázat

9. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna, egészhal-egyenértéken)

133 129

131 518

141 841

128 988

Index

Index

100

100

99

99

107

107

97

97

Termelési kapacitás (tonna, egészhal-egyenértéken)

196 211

188 879

206 760

193 133

Index

Index

100

100

96

96

105

105

98

98

Kapacitáskihasználás

68 %

70 %

69 %

67 %

Index

100

103

101

98

Forrás: A kérelmezőtől kapott, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívekből nyert adatok.

Forrás:

| (131) | A figyelembe vett időszak alatt a termelési volumen ingadozott. 2016 és 2017 között 1 %-kal csökkent, 2017 és 2018 között 8 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 10 %-kal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 3 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(131)

A figyelembe vett időszak alatt a termelési volumen ingadozott. 2016 és 2017 között 1 %-kal csökkent, 2017 és 2018 között 8 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 10 %-kal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 3 %-kal csökkent.

| (132) | A termelési kapacitás (39) a termelési volumenhez hasonló mintát követett; 2016 és 2017 között 4 %-kal csökkent, 2018-ban 8 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 7 %-kal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszak során 2 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(132)

A termelési kapacitás (39) a termelési volumenhez hasonló mintát követett; 2016 és 2017 között 4 %-kal csökkent, 2018-ban 8 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 7 %-kal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszak során 2 %-kal esett vissza.

39

| (133) | A kapacitáskihasználás viszonylag stabil maradt, összességében 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(133)

A kapacitáskihasználás viszonylag stabil maradt, összességében 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

4.4.2.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (134) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítésének volumenét a kérelmező által szolgáltatott információk alapján állapította meg úgy, hogy a (129)–(130) preambulumbekezdésben leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési volumenét levonta az uniós gazdasági ágazat teljes termelési volumenéből. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítésének volumenét a kérelmező által szolgáltatott információk alapján állapította meg úgy, hogy a (129)–(130) preambulumbekezdésben leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési volumenét levonta az uniós gazdasági ágazat teljes termelési volumenéből.

| (135) | Ez alapján az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna, egészhal-egyenértéken) | 126 060 | 126 143 | 137 403 | 125 020 |
| Index | 100 | 100 | 109 | 99 |
| Piaci részesedés | 84 % | 86 % | 88 % | 85 % |
| Index | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Forrás: A makrogazdasági mutatókkal kapcsolatban a kérdőívre adott válaszok. |

(135)

Ez alapján az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna, egészhal-egyenértéken)

126 060

126 143

137 403

125 020

Index

100

100

109

99

Piaci részesedés

84 %

86 %

88 %

85 %

Index

100

102

104

101

Forrás: A makrogazdasági mutatókkal kapcsolatban a kérdőívre adott válaszok.

Forrás:

| (136) | Az értékesítési volumen a figyelembe vett időszakban kismértékben, 1 %-kal csökkent. 2016 és 2017 között először stabil maradt, majd 2017 és 2018 között 9 %-kal nőtt, míg a felülvizsgálati időszakban 10 %-kal csökkent, és alacsonyabb szintet ért el, mint 2016-ban. A felhasználás ezzel párhuzamos, a (110) preambulumbekezdésben ismertetett csökkenése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének enyhe növekedését eredményezte: a 2016. évi 84 %-ról a felülvizsgálati időszakra 85 %-ra, azaz 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(136)

Az értékesítési volumen a figyelembe vett időszakban kismértékben, 1 %-kal csökkent. 2016 és 2017 között először stabil maradt, majd 2017 és 2018 között 9 %-kal nőtt, míg a felülvizsgálati időszakban 10 %-kal csökkent, és alacsonyabb szintet ért el, mint 2016-ban. A felhasználás ezzel párhuzamos, a (110) preambulumbekezdésben ismertetett csökkenése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének enyhe növekedését eredményezte: a 2016. évi 84 %-ról a felülvizsgálati időszakra 85 %-ra, azaz 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

4.4.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (137) | Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 2 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 1 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 1 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(137)

Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 2 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 1 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 1 %-kal nőtt.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (138) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 2 216 | 2 050 | 2 210 | 2 174 |
| Index | 100 | 92 | 100 | 98 |
| Termelékenység (egészhal-egyenértéken számított tonna/alkalmazott) | 60 | 64 | 64 | 59 |
| Index | 100 | 107 | 107 | 99 |
| Forrás: A makrogazdasági mutatókkal kapcsolatban a kérdőívre adott válasz. |

(138)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

2 216

2 050

2 210

2 174

Index

100

92

100

98

Termelékenység (egészhal-egyenértéken számított tonna/alkalmazott)

60

64

64

59

Index

100

107

107

99

Forrás: A makrogazdasági mutatókkal kapcsolatban a kérdőívre adott válasz.

Forrás:

| (139) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása ingadozott a figyelembe vett időszak alatt, 2016 és 2017 között 8 %-kal csökkent, majd 2018-ban ismét 8 %-kal nőtt, végül pedig 2 %-kal csökkent 2018 és a felülvizsgálati időszak között. Összességében 2 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(139)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása ingadozott a figyelembe vett időszak alatt, 2016 és 2017 között 8 %-kal csökkent, majd 2018-ban ismét 8 %-kal nőtt, végül pedig 2 %-kal csökkent 2018 és a felülvizsgálati időszak között. Összességében 2 %-kal esett vissza.

| (140) | A termelékenység kismértékben csökkent a foglalkoztatás csökkenése és a termelési volumennek a (115) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti még gyorsabb csökkenése miatt. |
| --- | --- |

(140)

A termelékenység kismértékben csökkent a foglalkoztatás csökkenése és a termelési volumennek a (115) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti még gyorsabb csökkenése miatt.

4.4.2.5.   A támogatáskülönbözet nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatásaiból

A támogatáskülönbözet nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatásaiból

| (141) | A (98) preambulumbekezdésben említett módon a felülvizsgálati időszak alatt megállapított támogatási különbözetek jelentősen meghaladták a de minimis szintet. Figyelembe véve a Törökországból érkező behozatal volumenét és árait, a támogatáskülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(141)

A (98) preambulumbekezdésben említett módon a felülvizsgálati időszak alatt megállapított támogatási különbözetek jelentősen meghaladták a de minimis szintet. Figyelembe véve a Törökországból érkező behozatal volumenét és árait, a támogatáskülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

de minimis

| (142) | A törökországi exportáló gyártók által alkalmazott folyamatos tisztességtelen árképzés nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy teljes mértékben felépüljön a korábbi támogatási gyakorlatok hatásaiból. |
| --- | --- |

(142)

A törökországi exportáló gyártók által alkalmazott folyamatos tisztességtelen árképzés nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy teljes mértékben felépüljön a korábbi támogatási gyakorlatok hatásaiból.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (143) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Értékesítési árak és költségek az uniós piacon | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár (EUR/tonna, egészhal-egyenértéken) | 3 538 | 3 826 | 3 717 | 3 621 |
| Index | 100 | 108 | 105 | 102 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna, egészhal-egyenértéken) | 3 612 | 3 848 | 3 697 | 3 650 |
| Index | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(143)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Értékesítési árak és költségek az uniós piacon

Értékesítési árak és költségek az uniós piacon

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár (EUR/tonna, egészhal-egyenértéken)

3 538

3 826

3 717

3 621

Index

100

108

105

102

Termelési egységköltség (EUR/tonna, egészhal-egyenértéken)

3 612

3 848

3 697

3 650

Index

100

107

102

101

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (144) | Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységára kismértékben, 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban egészhal-egyenértéken elérte a 3 621 EUR/tonnát. 2016 és 2017 között 8 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakig fokozatosan csökkent. |
| --- | --- |

(144)

Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységára kismértékben, 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban egészhal-egyenértéken elérte a 3 621 EUR/tonnát. 2016 és 2017 között 8 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakig fokozatosan csökkent.

| (145) | A termelési egységköltség 2018 kivételével meghaladta az átlagos értékesítési árat a figyelembe vett időszakban. Összességében a termelési egységköltség 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban egészhal-egyenértéken elérte a 3 650 EUR/tonnát, így meghaladta az átlagos értékesítési egységárat. |
| --- | --- |

(145)

A termelési egységköltség 2018 kivételével meghaladta az átlagos értékesítési árat a figyelembe vett időszakban. Összességében a termelési egységköltség 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban egészhal-egyenértéken elérte a 3 650 EUR/tonnát, így meghaladta az átlagos értékesítési egységárat.

4.4.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (146) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 35 538 | 36 031 | 37 042 | 37 861 |
| Index (2016. pénzügyi év = 100) | 100 | 101 | 104 | 107 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(146)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

35 538

36 031

37 042

37 861

Index (2016. pénzügyi év = 100)

100

101

104

107

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (147) | Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség fokozatosan nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Összességében a figyelembe vett időszak során 7 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(147)

Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség fokozatosan nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Összességében a figyelembe vett időszak során 7 %-kal nőtt.

4.4.3.3.   Készletek

Készletek

| (148) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  14. táblázat


  Készletek | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna, egészhal-egyenértéken) | 3 304 | 3 336 | 4 776 | 4 852 |
| Index (2016. pénzügyi év = 100) | 100 | 101 | 145 | 147 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(148)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

14. táblázat

14. táblázat

Készletek

Készletek

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna, egészhal-egyenértéken)

3 304

3 336

4 776

4 852

Index (2016. pénzügyi év = 100)

100

101

145

147

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (149) | A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 47 %-kal növekedtek. |
| --- | --- |

(149)

A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 47 %-kal növekedtek.

| (150) | A pisztráng romlandó termék, amelynek az eltarthatósága – a fagyasztott hal kivételével – kevesebb mint két hét. Egy vállalat kivételével a mintába felvett uniós gyártók a lehalászás után nem tartanak készletet pisztrángból, és a lehalászott mennyiséget nem fagyasztják le jelentős mértékben. Következtetésként megállapítható, hogy a készletszintek ebben a vizsgálatban nem tekinthetők érdemi kármutatónak. |
| --- | --- |

(150)

A pisztráng romlandó termék, amelynek az eltarthatósága – a fagyasztott hal kivételével – kevesebb mint két hét. Egy vállalat kivételével a mintába felvett uniós gyártók a lehalászás után nem tartanak készletet pisztrángból, és a lehalászott mennyiséget nem fagyasztják le jelentős mértékben. Következtetésként megállapítható, hogy a készletszintek ebben a vizsgálatban nem tekinthetők érdemi kármutatónak.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (151) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  15. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházás és a beruházások megtérülése | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | –2,1 % | –0,6 % | 0,5 % | –0,8 % |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | –521 095 | 55 338 | 834 534 | 575 407 |
| Beruházás (ezer EUR) | 1 685 452 | 1 367 957 | 1 793 453 | 2 136 870 |
| Index | 100 | 81 | 106 | 127 |
| A beruházások megtérülése | –12,2 % | –3,8 % | 3,6 % | –5,5 % |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(151)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

15. táblázat

15. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházás és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházás és a beruházások megtérülése

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

–2,1 %

–0,6 %

0,5 %

–0,8 %

Pénzforgalom (ezer EUR)

–521 095

55 338

834 534

575 407

Beruházás (ezer EUR)

1 685 452

1 367 957

1 793 453

2 136 870

Index

100

81

106

127

A beruházások megtérülése

–12,2 %

–3,8 %

3,6 %

–5,5 %

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (152) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban negatív volt, kivéve a 2018. évet, amikor enyhén pozitív értéket mutatott (0,5 %). Összességében a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség 2016-ban –2,1 % körül indult, majd 2018-ig fokozatosan javult, amikor a felülvizsgálati időszakban ismét enyhén, –0,8 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban negatív volt, kivéve a 2018. évet, amikor enyhén pozitív értéket mutatott (0,5 %). Összességében a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség 2016-ban –2,1 % körül indult, majd 2018-ig fokozatosan javult, amikor a felülvizsgálati időszakban ismét enyhén, –0,8 %-ra csökkent.

| (153) | A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a jövedelmezőséghez hasonló tendenciát mutatott: 2016 és 2018 között nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban csökkent. |
| --- | --- |

(153)

A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a jövedelmezőséghez hasonló tendenciát mutatott: 2016 és 2018 között nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban csökkent.

| (154) | A beruházások 2016-ról 2017-re csökkentek, de 2018-ban ismét növekedtek, majd a felülvizsgálati időszakban tovább növekedtek. Összességében 27 %-os növekedést mutattak a figyelembe vett időszakban. E növekedés ellenére a beruházások nagyságrendje a figyelembe vett időszakban alacsony maradt (a mintában szereplő nyolc vállalat mindegyike esetében évente átlagosan 1,7 millió EUR volt), a beruházások többnyire a szabályoknak való megfeleléshez kapcsolódtak. |
| --- | --- |

(154)

A beruházások 2016-ról 2017-re csökkentek, de 2018-ban ismét növekedtek, majd a felülvizsgálati időszakban tovább növekedtek. Összességében 27 %-os növekedést mutattak a figyelembe vett időszakban. E növekedés ellenére a beruházások nagyságrendje a figyelembe vett időszakban alacsony maradt (a mintában szereplő nyolc vállalat mindegyike esetében évente átlagosan 1,7 millió EUR volt), a beruházások többnyire a szabályoknak való megfeleléshez kapcsolódtak.

| (155) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan a beruházások megtérülése 2016 és 2018 között nőtt, és a felülvizsgálati időszakban csökkent. |
| --- | --- |

(155)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan a beruházások megtérülése 2016 és 2018 között nőtt, és a felülvizsgálati időszakban csökkent.

4.5.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (156) | A hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések ellenére a Törökországból érkező pisztrángimport továbbra is jelentős maradt, és a figyelembe vett időszakban stabil, mintegy 11 % és több mint 14 % közötti piaci részesedéssel rendelkezett. A felülvizsgálati időszakban a behozatal piaci részesedése 13,9 % volt. Ugyanakkor az importárak csökkenő tendenciát mutattak, és a kiegyenlítő intézkedések megléte ellenére átlagosan 14,5 %-kal kínáltak alá az uniós áraknak. |
| --- | --- |

(156)

A hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések ellenére a Törökországból érkező pisztrángimport továbbra is jelentős maradt, és a figyelembe vett időszakban stabil, mintegy 11 % és több mint 14 % közötti piaci részesedéssel rendelkezett. A felülvizsgálati időszakban a behozatal piaci részesedése 13,9 % volt. Ugyanakkor az importárak csökkenő tendenciát mutattak, és a kiegyenlítő intézkedések megléte ellenére átlagosan 14,5 %-kal kínáltak alá az uniós áraknak.

| (157) | A makrogazdasági mutatók – különösen a termelési és értékesítési volumen, a foglalkoztatás és a termelékenység – alakulása stabil vagy enyhén csökkenő tendenciát mutatott. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben nőtt a figyelembe vett időszakban, míg a felülvizsgálati időszakban a 2016. évi szinthez hasonló szintre csökkent. A piaci részesedésnek a viszonylag stabil értékesítési volumen ellenére 2017-ben és 2018-ban bekövetkezett növekedése az ugyanezen időszak alatti csökkenő felhasználásnak tudható be. Bár az uniós gazdasági ágazatnak sikerült nagyrészt fenntartania értékesítési volumenét és piaci részesedését, ez a következő preambulumbekezdésben kifejtett módon a jövedelmezősége és más pénzügyi mutatói rovására történt. |
| --- | --- |

(157)

A makrogazdasági mutatók – különösen a termelési és értékesítési volumen, a foglalkoztatás és a termelékenység – alakulása stabil vagy enyhén csökkenő tendenciát mutatott. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben nőtt a figyelembe vett időszakban, míg a felülvizsgálati időszakban a 2016. évi szinthez hasonló szintre csökkent. A piaci részesedésnek a viszonylag stabil értékesítési volumen ellenére 2017-ben és 2018-ban bekövetkezett növekedése az ugyanezen időszak alatti csökkenő felhasználásnak tudható be. Bár az uniós gazdasági ágazatnak sikerült nagyrészt fenntartania értékesítési volumenét és piaci részesedését, ez a következő preambulumbekezdésben kifejtett módon a jövedelmezősége és más pénzügyi mutatói rovására történt.

| (158) | Annak ellenére, hogy az uniós gyártók átlagos értékesítési egységára kismértékben emelkedett a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazatnak nem sikerült fenntartható haszonkulcsot elérnie. A török behozatal árnyomása miatt az uniós gazdasági ágazat még csak nem is tudta növelni értékesítési árait annak érdekében, hogy megfeleljen az átlagos előállítási költségnek, ezért a figyelembe vett időszakban veszteséges volt (2018 kivételével, ahol gyakorlatilag nullszaldós volt). Így a török behozatal jelentős árleszorítást gyakorolt az uniós gyártók értékesítéseire a felülvizsgálati időszak alatt. Más pénzügyi mutatók (pénzforgalom, a beruházások megtérülése) a jövedelmezőséghez hasonló tendenciát követtek, és a figyelembe vett időszak egészében negatív vagy alacsony értékeket mutattak. Bár a beruházások 2017-ben és 2018-ban nőttek, általában alacsony nagyságrendűek voltak, és a szabályoknak való megfeleléshez kapcsolódtak. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott felépülni a kárt okozó helyzetéből, és szinte a teljes figyelembe vett időszak alatt veszteséges volt. |
| --- | --- |

(158)

Annak ellenére, hogy az uniós gyártók átlagos értékesítési egységára kismértékben emelkedett a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazatnak nem sikerült fenntartható haszonkulcsot elérnie. A török behozatal árnyomása miatt az uniós gazdasági ágazat még csak nem is tudta növelni értékesítési árait annak érdekében, hogy megfeleljen az átlagos előállítási költségnek, ezért a figyelembe vett időszakban veszteséges volt (2018 kivételével, ahol gyakorlatilag nullszaldós volt). Így a török behozatal jelentős árleszorítást gyakorolt az uniós gyártók értékesítéseire a felülvizsgálati időszak alatt. Más pénzügyi mutatók (pénzforgalom, a beruházások megtérülése) a jövedelmezőséghez hasonló tendenciát követtek, és a figyelembe vett időszak egészében negatív vagy alacsony értékeket mutattak. Bár a beruházások 2017-ben és 2018-ban nőttek, általában alacsony nagyságrendűek voltak, és a szabályoknak való megfeleléshez kapcsolódtak. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott felépülni a kárt okozó helyzetéből, és szinte a teljes figyelembe vett időszak alatt veszteséges volt.

| (159) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amit különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete mutat. |
| --- | --- |

(159)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amit különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete mutat.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (160) | Az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Törökországból érkező támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(160)

Az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Törökországból érkező támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák.

| (161) | A Törökországból érkező pisztrángimport a hatályban lévő szubvencióellenes intézkedések ellenére továbbra is jelentős maradt, piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban meghaladta a 10 %-ot, a felülvizsgálati időszakban pedig alacsony árszintet képviselt. A török behozatal által gyakorolt jelentős árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségnövekedésnek megfelelő mértékben emelni árait, emiatt a figyelembe vett időszak szinte teljes időtartama alatt veszteségessé vált. |
| --- | --- |

(161)

A Törökországból érkező pisztrángimport a hatályban lévő szubvencióellenes intézkedések ellenére továbbra is jelentős maradt, piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban meghaladta a 10 %-ot, a felülvizsgálati időszakban pedig alacsony árszintet képviselt. A török behozatal által gyakorolt jelentős árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségnövekedésnek megfelelő mértékben emelni árait, emiatt a figyelembe vett időszak szinte teljes időtartama alatt veszteségessé vált.

| (162) | A Bizottság nem tudott egyéb olyan tényezőt azonosítani, amely az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt okozhatta volna. Valójában a Törökországon kívüli egyéb harmadik országokból importált mennyiség (a felülvizsgálati időszakban egészhal-egyenértéken 2 188 tonna) a felülvizsgálati időszakban mindössze 1,4 %-os piaci részesedéssel bírt (szemben a Törökországból érkező 20 446 tonnával, amelynek 13,9 %-os piaci részesedésnek felelt meg). Emellett a felülvizsgálati időszak alatt a Törökországon kívüli egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára (egészhal-egyenértéken 3 336 EUR/tonna) 16 %-kal magasabb volt, mint a Törökországból érkező behozatal átlagos importára (egészhal-egyenértéken 2 884 EUR/tonna). |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság nem tudott egyéb olyan tényezőt azonosítani, amely az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt okozhatta volna. Valójában a Törökországon kívüli egyéb harmadik országokból importált mennyiség (a felülvizsgálati időszakban egészhal-egyenértéken 2 188 tonna) a felülvizsgálati időszakban mindössze 1,4 %-os piaci részesedéssel bírt (szemben a Törökországból érkező 20 446 tonnával, amelynek 13,9 %-os piaci részesedésnek felelt meg). Emellett a felülvizsgálati időszak alatt a Törökországon kívüli egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára (egészhal-egyenértéken 3 336 EUR/tonna) 16 %-kal magasabb volt, mint a Törökországból érkező behozatal átlagos importára (egészhal-egyenértéken 2 884 EUR/tonna).

6.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

6.1.   A Törökország által okozott kár folytatódásának valószínűsége

A Törökország által okozott kár folytatódásának valószínűsége

| (163) | Tekintettel a fenti következtetésekre, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a Törökországból érkező behozatal miatt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Törökországból érkező támogatott behozatal által okozott kár folytatódása. |
| --- | --- |

(163)

Tekintettel a fenti következtetésekre, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a Törökországból érkező behozatal miatt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Törökországból érkező támogatott behozatal által okozott kár folytatódása.

| (164) | Ennek érdekében a Bizottság elemezte a törökországi termelési volumen és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét a török exportáló gyártók számára, a Törökországból érkező behozatal valószínűsíthető árszintjét szubvencióellenes intézkedések hiányában, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(164)

Ennek érdekében a Bizottság elemezte a törökországi termelési volumen és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét a török exportáló gyártók számára, a Törökországból érkező behozatal valószínűsíthető árszintjét szubvencióellenes intézkedések hiányában, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását.

6.1.1.   A termelési kapacitás, a törökországi szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje

A termelési kapacitás, a törökországi szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje

| (165) | A felülvizsgálati időszak alatt Törökországban a pisztráng teljes termelése 95 000 tonna volt (40). Ennek jelentős részét exportálták, mivel Törökországban az egy főre jutó halfogyasztás (körülbelül 6 kg) nagyon alacsony az Unióban mérthez képest (körülbelül 24 kg) (41). |
| --- | --- |

(165)

A felülvizsgálati időszak alatt Törökországban a pisztráng teljes termelése 95 000 tonna volt (40). Ennek jelentős részét exportálták, mivel Törökországban az egy főre jutó halfogyasztás (körülbelül 6 kg) nagyon alacsony az Unióban mérthez képest (körülbelül 24 kg) (41).

40

41

| (166) | Emellett a jelenlegi törökországi termelési volumen nem tükrözi az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén aktiválható tényleges termelési kapacitást. A mintába felvett exportáló gyártók és azok az exportáló gyártók, amelyek az eljárás megindításakor hiánytalanul kitöltött mintavételi űrlapot küldtek vissza, 48 %-os, illetve 47 %-os átlagos kapacitáskihasználásról számoltak be. Annak ismeretében, hogy a teljes török pisztrángtermelés 95 000 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, a teljes kapacitás extrapolációt alkalmazva 197 000 és 202 000 tonna közé tehető. |
| --- | --- |

(166)

Emellett a jelenlegi törökországi termelési volumen nem tükrözi az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén aktiválható tényleges termelési kapacitást. A mintába felvett exportáló gyártók és azok az exportáló gyártók, amelyek az eljárás megindításakor hiánytalanul kitöltött mintavételi űrlapot küldtek vissza, 48 %-os, illetve 47 %-os átlagos kapacitáskihasználásról számoltak be. Annak ismeretében, hogy a teljes török pisztrángtermelés 95 000 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, a teljes kapacitás extrapolációt alkalmazva 197 000 és 202 000 tonna közé tehető.

| (167) | Az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett átlagos kapacitáskihasználás alapján az átlagos szabad kapacitás 101 000 és 102 000 tonna között becsülhető. Ez a teljes uniós felhasználás 70 %-át tenné ki. Akkor is, ha ennek csak egy része irányulna az uniós piacra, potenciálisan jelentős exportmennyiséggel kellene számolni, és ez esetben – a (115)–(120) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az árak jelentősen alákínálnának az uniós gazdasági ágazat árainak, ami jelentős negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(167)

Az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett átlagos kapacitáskihasználás alapján az átlagos szabad kapacitás 101 000 és 102 000 tonna között becsülhető. Ez a teljes uniós felhasználás 70 %-át tenné ki. Akkor is, ha ennek csak egy része irányulna az uniós piacra, potenciálisan jelentős exportmennyiséggel kellene számolni, és ez esetben – a (115)–(120) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az árak jelentősen alákínálnának az uniós gazdasági ágazat árainak, ami jelentős negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra.

6.1.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (168) | Az uniós piac mind mérete, mind pedig az árak szempontjából vonzó. Törökországban ez a pisztrángtermelők messze legfontosabb exportpiaca, amely teljes pisztrángexportjuk 55 %-át teszi ki. Az Unióba irányuló kivitel 59 %-kal magasabb, mint a második legnagyobb exportpiacára, Oroszországba irányuló export, amely a török pisztrángexport 33 %-át teszi ki (42). Az uniós piac és Oroszország együttesen a teljes török pisztrángkivitel mintegy 85 %-át képviselte. A felülvizsgálati időszakban az uniós piacra irányuló török import árai valamivel magasabbak voltak, mint az Oroszországba irányuló behozatal árai, ami az uniós piacot valamivel jövedelmezőbbé tette, az orosz piachoz képest. A török pisztráng 10 legnagyobb exportpiaca közül csak két piac – Vietnám és Japán – kínál az uniós áraknál magasabb árakat, azonban ez a két piac viszonylag jelentéktelen volt (a török exportnak mindössze 5 %-át, illetve 2 %-át tette ki). |
| --- | --- |

(168)

Az uniós piac mind mérete, mind pedig az árak szempontjából vonzó. Törökországban ez a pisztrángtermelők messze legfontosabb exportpiaca, amely teljes pisztrángexportjuk 55 %-át teszi ki. Az Unióba irányuló kivitel 59 %-kal magasabb, mint a második legnagyobb exportpiacára, Oroszországba irányuló export, amely a török pisztrángexport 33 %-át teszi ki (42). Az uniós piac és Oroszország együttesen a teljes török pisztrángkivitel mintegy 85 %-át képviselte. A felülvizsgálati időszakban az uniós piacra irányuló török import árai valamivel magasabbak voltak, mint az Oroszországba irányuló behozatal árai, ami az uniós piacot valamivel jövedelmezőbbé tette, az orosz piachoz képest. A török pisztráng 10 legnagyobb exportpiaca közül csak két piac – Vietnám és Japán – kínál az uniós áraknál magasabb árakat, azonban ez a két piac viszonylag jelentéktelen volt (a török exportnak mindössze 5 %-át, illetve 2 %-át tette ki).

42

| (169) | Az uniós piac vonzerejét a földrajzi közelség is indokolja; különösen amiatt, hogy a pisztráng nem alkalmas távoli és hosszú ideig tartó szállításra. A török exportőrök ugyanis már jól bejáratott értékesítési csatornákkal rendelkeznek az Unióban, ami logisztikai szempontból megkönnyíti az Unióba irányuló kivitelt. |
| --- | --- |

(169)

Az uniós piac vonzerejét a földrajzi közelség is indokolja; különösen amiatt, hogy a pisztráng nem alkalmas távoli és hosszú ideig tartó szállításra. A török exportőrök ugyanis már jól bejáratott értékesítési csatornákkal rendelkeznek az Unióban, ami logisztikai szempontból megkönnyíti az Unióba irányuló kivitelt.

| (170) | A meglévő intézkedések ellenére Törökország jelentős mennyiségű pisztrángot értékesített az Unióba a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban még mindig jelentős (közel 14 %-os) piaci részesedéssel rendelkezett. Ezek az értékesítések olyan áron történtek, amellyel – még a kiegyenlítő vámok mellett is – jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon. |
| --- | --- |

(170)

A meglévő intézkedések ellenére Törökország jelentős mennyiségű pisztrángot értékesített az Unióba a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban még mindig jelentős (közel 14 %-os) piaci részesedéssel rendelkezett. Ezek az értékesítések olyan áron történtek, amellyel – még a kiegyenlítő vámok mellett is – jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon.

| (171) | Az uniós piac ezért vonzónak tekinthető a török gyártók számára, és megállapítható, hogy a Törökországban rendelkezésre álló szabad kapacitás legalább részben az uniós piacra irányulna. A Bizottság ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában – azaz a kiegyenlítő vámok kivetése előtt – a török behozatal piaci részesedése elérte a 17 %-ot. |
| --- | --- |

(171)

Az uniós piac ezért vonzónak tekinthető a török gyártók számára, és megállapítható, hogy a Törökországban rendelkezésre álló szabad kapacitás legalább részben az uniós piacra irányulna. A Bizottság ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában – azaz a kiegyenlítő vámok kivetése előtt – a török behozatal piaci részesedése elérte a 17 %-ot.

6.1.3.   A Törökországból érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

A Törökországból érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (172) | A szóban forgó behozatal valószínű hatását illetően a Bizottság megvizsgálta annak az intézkedések hatályvesztése esetén várható árszintjét. E tekintetben a Bizottság észszerű és konzervatív megközelítésnek tekintette a felülvizsgálati időszak alatti, szubvencióellenes vám nélküli behozatali árszinteket. A Bizottság az átlagosan 19,8 %-os alákínálási különbözetet jelentősnek ítélte. |
| --- | --- |

(172)

A szóban forgó behozatal valószínű hatását illetően a Bizottság megvizsgálta annak az intézkedések hatályvesztése esetén várható árszintjét. E tekintetben a Bizottság észszerű és konzervatív megközelítésnek tekintette a felülvizsgálati időszak alatti, szubvencióellenes vám nélküli behozatali árszinteket. A Bizottság az átlagosan 19,8 %-os alákínálási különbözetet jelentősnek ítélte.

| (173) | Míg az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak alatt sikerült növelnie az átlagos egységárakat anélkül, hogy piaci részesedése csökkent volna, ez a jövedelmezősége rovására történt. Ezért az ilyen stratégia nem járható út az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, különösen azért, mert ebben az esetben jelentősen növekedne az uniós piacra nehezedő árnyomás. Így az uniós piacra való belépés visszafogása nélkül a török export volumene valószínűleg még a felülvizsgálati időszak alatti áraknál is alacsonyabb áron növekedne. Az ilyen árnyomással nagy volumenben szembesülő uniós gazdasági ágazat kénytelen lesz csökkenteni értékesítési árait, ha fenn kívánja tartani értékesítési volumenét. Ennek következtében a már eleve negatív jövedelmezősége valószínűleg még tovább romlik majd. Összefüggés állapítható meg ugyanis az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége és a török behozatal volumenének alakulása között. Amikor a behozatali volumen 2016 és 2018 között csökkent, az uniós gazdasági ágazat képes volt javítani jövedelmezőségét, míg a felülvizsgálati időszakban, amikor a behozatali volumen ismét nőtt, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége csökkent. |
| --- | --- |

(173)

Míg az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak alatt sikerült növelnie az átlagos egységárakat anélkül, hogy piaci részesedése csökkent volna, ez a jövedelmezősége rovására történt. Ezért az ilyen stratégia nem járható út az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, különösen azért, mert ebben az esetben jelentősen növekedne az uniós piacra nehezedő árnyomás. Így az uniós piacra való belépés visszafogása nélkül a török export volumene valószínűleg még a felülvizsgálati időszak alatti áraknál is alacsonyabb áron növekedne. Az ilyen árnyomással nagy volumenben szembesülő uniós gazdasági ágazat kénytelen lesz csökkenteni értékesítési árait, ha fenn kívánja tartani értékesítési volumenét. Ennek következtében a már eleve negatív jövedelmezősége valószínűleg még tovább romlik majd. Összefüggés állapítható meg ugyanis az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége és a török behozatal volumenének alakulása között. Amikor a behozatali volumen 2016 és 2018 között csökkent, az uniós gazdasági ágazat képes volt javítani jövedelmezőségét, míg a felülvizsgálati időszakban, amikor a behozatali volumen ismét nőtt, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége csökkent.

| (174) | Ellenkező esetben ha az uniós gazdasági ágazat megkísérelné a jelenlegi szinten tartani értékesítési árait, nagy a valószínűsége annak, hogy a török exportáló gyártók – az uniós gazdasági ágazat rovására – az intézkedések bevezetése előtti szintre emelik értékesítési volumenüket és piaci részesedésüket. Ez a helyzet szintén negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, mivel az már nem tudná fedezni állandó költségeit. |
| --- | --- |

(174)

Ellenkező esetben ha az uniós gazdasági ágazat megkísérelné a jelenlegi szinten tartani értékesítési árait, nagy a valószínűsége annak, hogy a török exportáló gyártók – az uniós gazdasági ágazat rovására – az intézkedések bevezetése előtti szintre emelik értékesítési volumenüket és piaci részesedésüket. Ez a helyzet szintén negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, mivel az már nem tudná fedezni állandó költségeit.

| (175) | Mindez negatívan befolyásolná és rontaná az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét és általános gazdasági helyzetét. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat elesne attól a lehetőségtől, hogy megvalósítsa az egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak való megfeleléshez szükséges beruházásokat. |
| --- | --- |

(175)

Mindez negatívan befolyásolná és rontaná az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét és általános gazdasági helyzetét. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat elesne attól a lehetőségtől, hogy megvalósítsa az egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak való megfeleléshez szükséges beruházásokat.

| (176) | Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat jelenlegi hátrányos helyzetét, az intézkedések hatályon kívül helyezésének pusztító hatása lenne. |
| --- | --- |

(176)

Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat jelenlegi hátrányos helyzetét, az intézkedések hatályon kívül helyezésének pusztító hatása lenne.

6.1.4.   Következtetés

Következtetés

| (177) | A fenti megállapításokra, nevezetesen a Törökországban rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Törökországból érkező behozatal árszintjére és annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatására tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár folytatódna. |
| --- | --- |

(177)

A fenti megállapításokra, nevezetesen a Törökországban rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Törökországból érkező behozatal árszintjére és annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatására tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár folytatódna.

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (178) | Az alaprendelet 31. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő kiegyenlítő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(178)

Az alaprendelet 31. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő kiegyenlítő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (179) | A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte, és az intézkedések megszüntetése valószínűleg a támogatott török behozatal által támasztott tisztességtelen versenyhez vezetne. |
| --- | --- |

(179)

A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte, és az intézkedések megszüntetése valószínűleg a támogatott török behozatal által támasztott tisztességtelen versenyhez vezetne.

| (180) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekében áll. |
| --- | --- |

(180)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekében áll.

7.2.   A felhasználók és a független importőrök érdeke

A felhasználók és a független importőrök érdeke

| (181) | A jelenlegi felülvizsgálatban egyetlen független importőr vagy felhasználó sem jelentkezett, illetve nem válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(181)

A jelenlegi felülvizsgálatban egyetlen független importőr vagy felhasználó sem jelentkezett, illetve nem válaszolt a kérdőívre.

| (182) | Arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy a hatályban lévő intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna az importőrökre vagy a felhasználókra, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem érinti őket jelentős mértékben. |
| --- | --- |

(182)

Arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy a hatályban lévő intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna az importőrökre vagy a felhasználókra, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem érinti őket jelentős mértékben.

7.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (183) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt az érintett országból származó pisztráng behozatalára vonatkozó jelenlegi intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(183)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt az érintett országból származó pisztráng behozatalára vonatkozó jelenlegi intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

8.   KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

| (184) | A Bizottság által a támogatás folytatódásának valószínűségére, a kár folytatódásának valószínűségére és az uniós érdekre vonatkozóan levont következtetések alapján a Törökországból származó pisztráng behozatalára vonatkozó szubvencióellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság által a támogatás folytatódásának valószínűségére, a kár folytatódásának valószínűségére és az uniós érdekre vonatkozóan levont következtetések alapján a Törökországból származó pisztráng behozatalára vonatkozó szubvencióellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (185) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus kiegyenlítő vámtételek kizárólag a Törökországból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi kiegyenlítő vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(185)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus kiegyenlítő vámtételek kizárólag a Törökországból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi kiegyenlítő vámtételek nem alkalmazhatók.

| (186) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi kiegyenlítő vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a Bizottság közzéteszi a névváltoztatást az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(186)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi kiegyenlítő vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a Bizottság közzéteszi a névváltoztatást az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (187) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (43) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(187)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (43) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

43

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (188) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(188)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges kiegyenlítő vámot vet ki a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) alábbi kiszerelésű:

| — | élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy |
| --- | --- |

—

élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

| — | friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt: |
| --- | --- |

—

friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:

| — | egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy |
| --- | --- |

—

egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

| — | fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy |
| --- | --- |

—

fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy

| — | filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű, Törökországból származó, jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 (TARIC-kódok: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) KN-kód alá besorolt behozatalaira. |
| --- | --- |

—

filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű, Törökországból származó, jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 (TARIC-kódok: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) KN-kód alá besorolt behozatalaira.

(2)   Az (1) bekezdésben megnevezett, az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámtételek a következők:

| Vállalat | Kiegyenlítő vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ | 1,5 % | B965 |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști |

Vállalat

Kiegyenlítő vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

1,5 %

B965

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști

| — | Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ |
| --- | --- |

—

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

| — | Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști

| — | Hakan Komandit Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Şirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști

6,9 %

B964

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

6,7 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

8,0 %

B967

A mellékletben felsorolt vállalatok

7,6 %

Minden más vállalat

9,5 %

B999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/309 végrehajtási rendelete (2015. február 26.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 56., 2015.2.27., 12. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/823 végrehajtási rendelete (2018. június 4.) a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről (HL L 139., 2018.6.5., 14. o.).

3

(4)  (EU) 2018/823 végrehajtási rendelet (49) preambulumbekezdés.

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/658 végrehajtási rendelete (2020. május 15.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2015/309 végrehajtási rendeletnek az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkének (4) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 155., 2020.5.18., 3. o.).

5

(6)  Értesítés egyes szubvencióellenes intézkedések hatályvesztéséről (HL C 209., 2019.6.20., 34. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).

7

(8)  Értesítés a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 64., 2020.2.27., 22. o.).

8

(9)  
  2020. január 31-én az Egyesült Királyság kilépett az Unióból. Az Unió és az Egyesült Királyság megállapodott egy átmeneti időszakról, amely alatt az Egyesült Királyság továbbra is az uniós jog hatálya alá tartozik, és amely 2020. december 31-én ért véget. Az Egyesült Királyság már nem tagja az Uniónak, ezért az e rendeletben szereplő számadatok, megállapítások és következtetések tekintetében az Egyesült Királyság harmadik országnak minősül.

9

(10)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

10

(11)  2019/1691. sz. elnöki rendelet (2019. október 23., végrehajtása visszamenőleges hatállyal 2019. január 1-jétől) a 2019. évi mezőgazdasági támogatásokról, megjelent a Hivatalos Közlöny 30928. számában (2019.10.24.).

11

(12)  2019/56. sz. közlemény, megjelent a Hivatalos Közlöny 30956. számában (2019.11.22.).

12

(13)  2020/3190. sz. elnöki rendelet (2020. november 5.) a 2019. évi mezőgazdasági támogatásokról.

13

(14)  2020/39. sz. közlemény, megjelent a Hivatalos Közlöny 31321. (2020.12.1.) számában.

14

(15)  A Bizottság 1195/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 29.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 319., 2014.11.6., 1. o.), (61)–(62) preambulumbekezdés.

15

(16)  A Bizottság 1195/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 29.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 319., 2014.11.6., 1. o.), (61)–(62) preambulumbekezdés.

16

(17)  A Bizottság (EU) 2020/658 végrehajtási rendelete (2020. május 15.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2015/309 végrehajtási rendeletnek az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkének (4) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 155., 2020.5.18., 3. o.), (67) preambulumbekezdés.

17

(18)  A Bizottság (EU) 2020/658 végrehajtási rendelete (2020. május 15.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2015/309 végrehajtási rendeletnek az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkének (4) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 155., 2020.5.18., 3. o.), (40)–(43) preambulumbekezdés.

18

(19)  A zárt rendszerű termelés elkülöníti a tenyésztett halakat a környezettől, ezáltal lehetővé teszi a bemenet és a kibocsátás ellenőrzését, és kiküszöböli az ökoszisztémákban és a vadon élő állományokban okozott károkat.

19

(20)  A Bizottság 1195/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 29.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 319., 2014.11.6., 1. o.), (91) preambulumbekezdés.

20

(21)  Megjelent a Hivatalos Közlöny 29286. számában (2015.3.5.).

21

(22)  Megjelent a Hivatalos Közlöny 28328. számában (2012.6.19.).

22

(23)  Megjelent a Hivatalos Közlöny 28329. számában (2012.6.20).

23

(24)  Az akvakultúra-ágazatban végzett termelési tevékenység konkrétan nevesítve szerepel a 2012/3305. sz. rendelet 2/A. mellékletében azon ágazatok között, amelyek jogosultak az olyan ösztönzési támogatásokra, mint a hozzáadottértékadó-mentesség (a továbbiakban: héamentesség), vámmentesség, adókedvezmények, beruházási hozzájárulások, társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkáltatói járulékok), földterület-juttatás, kamattámogatás, nyereségadó-támogatás és társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkavállalói járulékok).

24

(25)  A Bizottság 1195/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 29.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 319., 2014.11.6., 1. o.), (45)–(48) preambulumbekezdés.

25

(26)  A GMS csoportnak az érdekelt felek végleges tájékoztatására vonatkozó észrevételeinek 103. bekezdése.

26

(27)  12. és 13. cikk, Hivatalos Közlöny 25852. szám (2005.6.21.).

27

(28)  Hivatalos Közlöny 30608. szám (2018.11.27.).

28

(29)  A Bizottság 1195/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 29.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 319., 2014.11.6., 1. o.), (88)–(89) preambulumbekezdés.

29

(30)  Megjelent a Hivatalos Közlöny 2010.6.15-i számában.

30

(31)  Megjelent a Hivatalos Közlöny 19417a. számában (1987.3.31.).

31

(32)  Kiadta a Török Központi Bank 2018. július 20-án.

32

(33)  Megjelent a Hivatalos Közlöny 28568. számában (2013.2.23.).

33

(34)  Kiadta 2018. július 20-án a CBRT Bankügyek és Pénzügyi Intézmények Főigazgatósága, valamint Devizajogszabály Igazgatósága.

34

(35)  A Bizottság 1195/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 29.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 319., 2014.11.6., 1. o.), (75)–(78) preambulumbekezdés.

35

(36)  A TRY-ban denominált kereskedelmi hitelek kamatlába (a vállalati folyószámlahitelek és a vállalati hitelkártyák kivételével) a TRY-ban felvett hitelek esetében, a kereskedelmi hitelek kamatlába EUR-ban az EUR-ban kapott hitelek esetében.

36

(37)  Jelentés az európai akvakultúrás termelésről (2014–2019), FEAP-titkárság, 2020. szeptember. Jelentés az európai akvakultúrás termelésről (2014–2019), készítette: Európai Akvakultúra-ágazati Termelők Szövetsége (FEAP). Nyilvánosan hozzáférhető a következő címen: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf

37

(38)  Jelentés az európai akvakultúrás termelésről (2014–2019). Európai Akvakultúra-ágazati Termelők Szövetsége (FEAP), 2019. szeptember. Megtekinthető a következő internetcímen: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf

38

(39)  A termelési kapacitás a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszukban megadott átlagos kihasználtsági arányon alapul, amelyet a Bizottság átszámítottak egészhal-egyenértékre, és az így kapott értéket a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelésre alkalmazta a FEAP termelési jelentésének megfelelően (http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf).

39

(40)  Jelentés az európai akvakultúrás termelésről (2014–2019). Európai Akvakultúra-ágazati Termelők Szövetsége (FEAP). Nyilvánosan hozzáférhető a következő címen: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf

40

(41)  EUMOFA, The EU fish market (Az EU halászati piaca), 2018. évi kiadás, 23. o. A Euronews cikke a török akvakultúráról (megtekinthető a következő internetcímen: https://tr.euronews.com/2018/08/31/balik-tuketmeyen-turkiye-avrupanin-8-inci-buyuk-deniz-urunleri-ureticisi).

41

(42)  Forrás: A Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) adatbázisa: https://www.worldtradestatistics.com/gta/

42

(43)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

43

---

MELLÉKLET

Az eredeti vizsgálat során a mintában nem szereplő és egyedi vizsgálat alá nem vont együttműködő török exportáló gyártók:

| Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Lezita Balik A.Ş. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ş. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ş. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ş. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti. | B979 |
| Ipaş Su Ürünleri A.Ş. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti. | B984 |
| Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd. Şti. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ş. | B988 |
| Yaşar Dış Tic. A.Ş. | B989 |

Név

TARIC-kiegészítő kód

Lezita Balik A.Ş.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ş.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ş.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ş.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

B979

Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

B984

Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

B987

Ugurlu Balık A.Ş.

B988

Yaşar Dış Tic. A.Ş.

B989

---

| 2021.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 183/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/824 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. május 21.)

az 540/2011/EU és a 820/2011/EU végrehajtási rendeletnek a terbutilazin hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen az annak 21. cikke (3) bekezdésében említett második eshetőségre, valamint 78. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 820/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) a terbutilazin hatóanyag jóváhagyásáról, valamint ebből eredően annak az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) mellékletébe való felvételéről rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A 820/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) a terbutilazin hatóanyag jóváhagyásáról, valamint ebből eredően annak az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) mellékletébe való felvételéről rendelkezik.

| (2) | A 820/2011/EU végrehajtási rendelet ezenkívül előírja további megerősítő információk benyújtását az alábbiakról: az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag specifikációja a szennyeződések relevanciájára vonatkozó információkkal együtt, az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag és a toxikológiai tanulmányokhoz használt anyag specifikációja közötti ekvivalencia, valamint a felszíni alatti vizek LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 és LM6 nem azonosított metabolitokból eredő expozíciójának értékelése. |
| --- | --- |

(2)

A 820/2011/EU végrehajtási rendelet ezenkívül előírja további megerősítő információk benyújtását az alábbiakról: az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag specifikációja a szennyeződések relevanciájára vonatkozó információkkal együtt, az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag és a toxikológiai tanulmányokhoz használt anyag specifikációja közötti ekvivalencia, valamint a felszíni alatti vizek LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 és LM6 nem azonosított metabolitokból eredő expozíciójának értékelése.

| (3) | Ezenkívül a 820/2011/EU végrehajtási rendelet arra kötelezte a kérelmezőt, hogy nyújtson be megerősítő információkat az MT1, MT13, MT14 metabolitok és a nem azonosított LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 és LM6 metabolitok rákkal kapcsolatos relevanciájára vonatkozóan, ha a terbutilazint az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4)„feltehetően rákot okoz” kategóriába sorolja. |
| --- | --- |

(3)

Ezenkívül a 820/2011/EU végrehajtási rendelet arra kötelezte a kérelmezőt, hogy nyújtson be megerősítő információkat az MT1, MT13, MT14 metabolitok és a nem azonosított LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 és LM6 metabolitok rákkal kapcsolatos relevanciájára vonatkozóan, ha a terbutilazint az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4)„feltehetően rákot okoz” kategóriába sorolja.

| (4) | A kérelmező a 820/2011/EU végrehajtási rendeletben előírt határidőn belül további információkat nyújtott be. Ami a terbutilazin meghatározott metabolitjainak relevanciáját illeti, amennyiben a terbutilazint az 1272/2008/EK rendelet szerint „feltehetőleg rákot okoz” kategóriába sorolták, az Európai Vegyianyag-ügynökség kockázatértékelési bizottsága 2015. június 5-én véleményt (5) fogadott el, amelyben megerősítette, hogy a terbutilazint nem kell „feltehetőleg rákot okoz” kategóriába sorolni, ami szükségtelenné teszi a vonatkozó megerősítő információkat. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező a 820/2011/EU végrehajtási rendeletben előírt határidőn belül további információkat nyújtott be. Ami a terbutilazin meghatározott metabolitjainak relevanciáját illeti, amennyiben a terbutilazint az 1272/2008/EK rendelet szerint „feltehetőleg rákot okoz” kategóriába sorolták, az Európai Vegyianyag-ügynökség kockázatértékelési bizottsága 2015. június 5-én véleményt (5) fogadott el, amelyben megerősítette, hogy a terbutilazint nem kell „feltehetőleg rákot okoz” kategóriába sorolni, ami szükségtelenné teszi a vonatkozó megerősítő információkat.

| (5) | Az Egyesült Királyság mint referens tagállam értékelte a kérelmező által benyújtott további információkat. 2015. augusztus 6-án az értékelő jelentés tervezetéhez fűzött kiegészítés formájában benyújtotta értékelését a többi tagállamnak, a Bizottságnak és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság). |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság mint referens tagállam értékelte a kérelmező által benyújtott további információkat. 2015. augusztus 6-án az értékelő jelentés tervezetéhez fűzött kiegészítés formájában benyújtotta értékelését a többi tagállamnak, a Bizottságnak és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság).

| (6) | A referens tagállam konzultált a többi tagállammal, a kérelmezővel és a Hatósággal, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket az értékelő jelentés tervezetéhez fűzött kiegészítéssel kapcsolatban. A Hatóság 2016. január 20-án technikai jelentést (6) tett közzé, összefoglalva a terbutilazinról folytatott konzultáció eredményeit. |
| --- | --- |

(6)

A referens tagállam konzultált a többi tagállammal, a kérelmezővel és a Hatósággal, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket az értékelő jelentés tervezetéhez fűzött kiegészítéssel kapcsolatban. A Hatóság 2016. január 20-án technikai jelentést (6) tett közzé, összefoglalva a terbutilazinról folytatott konzultáció eredményeit.

| (7) | Figyelembe véve a referens tagállam értékelését és a technikai jelentést, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag specifikációjára vonatkozó megerősítő információknak a szennyeződések relevanciájára vonatkozó információkkal együtt történő benyújtására, valamint az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag és a toxikológiai tanulmányokhoz használt anyag specifikációja közötti ekvivalenciára vonatkozó megerősítő információk benyújtására vonatkozó követelmény teljesültnek tekinthető, feltéve, hogy az iparilag gyártott műszaki minőségű anyagban található releváns propazin- és szimazinszennyeződésekre jelenleg megállapított maximális szinteket csökkentik. |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe véve a referens tagállam értékelését és a technikai jelentést, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag specifikációjára vonatkozó megerősítő információknak a szennyeződések relevanciájára vonatkozó információkkal együtt történő benyújtására, valamint az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag és a toxikológiai tanulmányokhoz használt anyag specifikációja közötti ekvivalenciára vonatkozó megerősítő információk benyújtására vonatkozó követelmény teljesültnek tekinthető, feltéve, hogy az iparilag gyártott műszaki minőségű anyagban található releváns propazin- és szimazinszennyeződésekre jelenleg megállapított maximális szinteket csökkentik.

| (8) | A Bizottság továbbá konzultált a Hatósággal a felszín alatti vizeknek a terbutilazin metabolitjainak való expozíciójával kapcsolatban. A Hatóság a kiegészítő információk értékeléséről szóló naprakésszé tett következtetéseit 2017. június 29-én (7) és 2019. szeptember 19-én (8) tette közzé. A Hatóság – a kérelmező által benyújtott, a terbutilazin ugyanazon a területen évente 850 g/ha mennyiségben történő használatát tekintetbe vevő kiegészítő információk alapján – bizonyos felhasználási feltételek mellett a csecsemők és kisgyermekek tekintetében a terbutilazin élelmiszerekben és ivóvízben található metabolitjainak való expozíció kockázatát azonosította. Továbbá ott, ahol a terbutilazint évente alkalmazzák legfeljebb 850 g/ha arányban, az előrejelzések szerint a terbutilazin két metabolitja, az LM3 és az LM6 minden forgatókönyv szerint 0,75 μg/l felett fog előfordulni a felszín alatti vizekben, és ez fogyasztói kockázatértékelést tesz szükségessé, amelyet azonban nem lehetett elvégezni, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján nem lehetett egészségszempontú referenciaértékeket meghatározni. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság továbbá konzultált a Hatósággal a felszín alatti vizeknek a terbutilazin metabolitjainak való expozíciójával kapcsolatban. A Hatóság a kiegészítő információk értékeléséről szóló naprakésszé tett következtetéseit 2017. június 29-én (7) és 2019. szeptember 19-én (8) tette közzé. A Hatóság – a kérelmező által benyújtott, a terbutilazin ugyanazon a területen évente 850 g/ha mennyiségben történő használatát tekintetbe vevő kiegészítő információk alapján – bizonyos felhasználási feltételek mellett a csecsemők és kisgyermekek tekintetében a terbutilazin élelmiszerekben és ivóvízben található metabolitjainak való expozíció kockázatát azonosította. Továbbá ott, ahol a terbutilazint évente alkalmazzák legfeljebb 850 g/ha arányban, az előrejelzések szerint a terbutilazin két metabolitja, az LM3 és az LM6 minden forgatókönyv szerint 0,75 μg/l felett fog előfordulni a felszín alatti vizekben, és ez fogyasztói kockázatértékelést tesz szükségessé, amelyet azonban nem lehetett elvégezni, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján nem lehetett egészségszempontú referenciaértékeket meghatározni.

| (9) | Az értékelő jelentés tervezetét, az ahhoz fűzött kiegészítést és a Hatóság következtetéseit a tagállamok és a Bizottság a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága keretében közösen megvizsgálták, majd a terbutilazinról szóló aktualizált vizsgálati jelentés formájában 2021. március 24-én véglegesítették. |
| --- | --- |

(9)

Az értékelő jelentés tervezetét, az ahhoz fűzött kiegészítést és a Hatóság következtetéseit a tagállamok és a Bizottság a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága keretében közösen megvizsgálták, majd a terbutilazinról szóló aktualizált vizsgálati jelentés formájában 2021. március 24-én véglegesítették.

| (10) | A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy az aktualizált vizsgálati jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy az aktualizált vizsgálati jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen.

| (11) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott kiegészítő információk nem elegendőek ahhoz, hogy kizárható legyen a terbutilazin metabolitjainak való expozícióból fakadó fogyasztói kockázat, amennyiben a terbutilazint legfeljebb 850 g/ha mennyiségben évente alkalmazzák ugyanazon a területen. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott kiegészítő információk nem elegendőek ahhoz, hogy kizárható legyen a terbutilazin metabolitjainak való expozícióból fakadó fogyasztói kockázat, amennyiben a terbutilazint legfeljebb 850 g/ha mennyiségben évente alkalmazzák ugyanazon a területen.

| (12) | Ezért szükséges és helyénvaló a terbutilazin jóváhagyását úgy korlátozni, hogy az ugyanazon a területen csak minden harmadik évben, legfeljebb 850 g/ha mennyiségben legyen alkalmazható. Módosítani kell továbbá a releváns propazin- és szimazinszennyeződésnek az iparilag gyártott műszaki minőségű anyagban megengedett legmagasabb szintjét. |
| --- | --- |

(12)

Ezért szükséges és helyénvaló a terbutilazin jóváhagyását úgy korlátozni, hogy az ugyanazon a területen csak minden harmadik évben, legfeljebb 850 g/ha mennyiségben legyen alkalmazható. Módosítani kell továbbá a releváns propazin- és szimazinszennyeződésnek az iparilag gyártott műszaki minőségű anyagban megengedett legmagasabb szintjét.

| (13) | A 820/2011/EU és az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

A 820/2011/EU és az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | A tagállamok számára időt kell biztosítani a terbutilazint tartalmazó azon növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására vagy módosítására, amelyek nem felelnek meg a korlátozott jóváhagyási feltételeknek. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamok számára időt kell biztosítani a terbutilazint tartalmazó azon növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására vagy módosítására, amelyek nem felelnek meg a korlátozott jóváhagyási feltételeknek.

| (15) | Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a terbutilazint tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak e rendelet hatálybalépésétől fogva legfeljebb 12 hónapig tarthat. |
| --- | --- |

(15)

Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a terbutilazint tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak e rendelet hatálybalépésétől fogva legfeljebb 12 hónapig tarthat.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 820/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

A 820/2011/EU végrehajtási rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Átmeneti intézkedések

A tagállamok a terbutilazin hatóanyagú növényvédő szerekre érvényben lévő engedélyeket legkésőbb 2021. december 14-ig szükség szerint visszavonják vagy módosítják.

4. cikk

Türelmi idő

A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, és 2022. június 14-ig le kell járnia.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 820/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. augusztus 16.) a terbutilazin hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet és a 2008/934/EK bizottsági határozat mellékletének módosításáról (HL L 209., 2011.8.17., 18. o.).

2

(3)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

4

(5)  
  Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of Terbuthylazine (ISO); N-tert-butyl-6-chloro-N’-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine EC Number: 227-637-9 CAS Number: 5915-41-3 CLH-O-0000001412-86-66/F (Vélemény a terbutilazin (N-terc-butil-6-klór-N’-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamin, EK-szám: 227-637-9 CAS-szám: 5915-41-3 CLH-O-0000001412-86-66/F) uniós szintű harmonizált osztályozására és címkézésére vonatkozó javaslatról).

5

Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of Terbuthylazine (ISO); N-tert-butyl-6-chloro-N’-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine EC Number: 227-637-9 CAS Number: 5915-41-3 CLH-O-0000001412-86-66/F

(6)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2016. Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for terbuthylazine in light of confirmatory data (Technikai jelentés a tagállamokkal, a kérelmezővel és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal a terbutilazinra vonatkozóan benyújtott megerősítő adatok alapján az ilyen hatóanyagú növényvédő szerekkel kapcsolatban felmerülő kockázatok felméréséről folytatott konzultáció eredményéről). EFSA Supporting publication (kapcsolódó közlemény), 2016:EN-919. 54 o.

6

Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for terbuthylazine in light of confirmatory data

(7)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2017. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted (A terbutilazin hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének megerősítő adatok alapján végzett szakmai vizsgálatából levont következtetés). EFSA Journal 2017;15(6):4868, 20 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5847

7

EFSA Journal

(8)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2019. Conclusion on the updated peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted (A terbutilazin hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének megerősítő adatok alapján végzett, naprakésszé tett szakmai vizsgálatából levont következtetés). EFSA Journal 2019;17(9):5817, 21 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5847

8

EFSA Journal

---

I. MELLÉKLET

A 820/2011/EU végrehajtási rendelet I. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság  (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbutilazin
  CAS-szám 5915-41-3
  CIPAC-szám: 234 | N2-terc-butil-6-klór-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  A következő szennyeződések toxikológiai szempontból aggályosak, ezért koncentrációjuk a műszaki minőségű anyagban nem haladhatja meg a következő szinteket:






  — | Propazin: maximum 9 g/kg. |

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság  (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Terbutilazin

CAS-szám 5915-41-3

CIPAC-szám: 234

N2-terc-butil-6-klór-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

A következő szennyeződések toxikológiai szempontból aggályosak, ezért koncentrációjuk a műszaki minőségű anyagban nem haladhatja meg a következő szinteket:

—

Propazin: maximum 9 g/kg.

| — | Atrazin: maximum 1 g/kg. |
| --- | --- |

—

Atrazin: maximum 1 g/kg.

| — | Szimazin: maximum 9 g/kg. |
| --- | --- |

—

Szimazin: maximum 9 g/kg.

2012. január 1.

2024. december 31.

A. RÉSZ

Kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.

Ugyanazon a területen hektáronként háromévente egyszer, maximum 850 g terbutilazint tartalmazó dózis használata engedélyezett.

B. rész

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2011. június 17-én és a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában 2021. március 24-én véglegesített, a terbutilazinról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

| — | a terbutilazin metabolitjainak való expozícióra vonatkozó fogyasztóikockázat-értékelés; |
| --- | --- |

—

a terbutilazin metabolitjainak való expozícióra vonatkozó fogyasztóikockázat-értékelés;

| — | a felszín alatti vizek védelme, ha a hatóanyagot érzékeny talaj-, illetve éghajlati adottságú régiókban alkalmazzák; |
| --- | --- |

—

a felszín alatti vizek védelme, ha a hatóanyagot érzékeny talaj-, illetve éghajlati adottságú régiókban alkalmazzák;

| — | az emlősökre és a földigilisztákra jelentett kockázat. |
| --- | --- |

—

az emlősökre és a földigilisztákra jelentett kockázat.

A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek, valamint olyan kötelező ellenőrzési programok végzésének, amelyeknek az érzékeny régiókban a felszín alatti vizek lehetséges szennyezésének ellenőrzése a feladata.

---

(1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.”

1

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete B. részében a 16. bejegyzés (terbutilazin) helyébe a következő szöveg lép:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság  (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „16 | Terbutilazin
  CAS-szám 5915-41-3
  CIPAC-szám: 234 | N2-terc-butil-6-klór-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  A következő szennyeződések toxikológiai szempontból aggályosak, ezért koncentrációjuk a műszaki minőségű anyagban nem haladhatja meg a következő szinteket:






  — | Propazin: legfeljebb 9 g/kg. |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság  (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„16

Terbutilazin

CAS-szám 5915-41-3

CIPAC-szám: 234

N2-terc-butil-6-klór-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

A következő szennyeződések toxikológiai szempontból aggályosak, ezért koncentrációjuk a műszaki minőségű anyagban nem haladhatja meg a következő szinteket:

—

Propazin: legfeljebb 9 g/kg.

| — | Atrazin: legfeljebb 1 g/kg. |
| --- | --- |

—

Atrazin: legfeljebb 1 g/kg.

| — | Szimazin: legfeljebb 9 g/kg. |
| --- | --- |

—

Szimazin: legfeljebb 9 g/kg.

2012. január 1.

2024. december 31.

A. RÉSZ

Kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.

Ugyanazon a területen hektáronként háromévente egyszer, maximum 850 g terbutilazint tartalmazó dózis használata engedélyezett.

B. rész

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2011. június 17-én és a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában 2021. március 24-én véglegesített, a terbutilazinról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

| — | a terbutilazin metabolitjainak való expozícióra vonatkozó fogyasztóikockázat-értékelés; |
| --- | --- |

—

a terbutilazin metabolitjainak való expozícióra vonatkozó fogyasztóikockázat-értékelés;

| — | a felszín alatti vizek védelme, ha a hatóanyagot érzékeny talaj-, illetve éghajlati adottságú régiókban alkalmazzák; |
| --- | --- |

—

a felszín alatti vizek védelme, ha a hatóanyagot érzékeny talaj-, illetve éghajlati adottságú régiókban alkalmazzák;

| — | az emlősökre és a földigilisztákra jelentett kockázat. |
| --- | --- |

—

az emlősökre és a földigilisztákra jelentett kockázat.

A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek, valamint olyan kötelező ellenőrzési programok végzésének, amelyeknek az érzékeny régiókban a felszín alatti vizek lehetséges szennyezésének ellenőrzése a feladata.”

---

(1)  (1) A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

1

1

---

HATÁROZATOK

| 2021.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 183/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 183/40

---

A TANÁCS (EU) 2021/825 HATÁROZATA

(2021. május 20.)

a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/430 tanácsi határozat (1) egy hónapos eltérést vezetett be a Tanács eljárási szabályzata (2) 12. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől a rendes írásbeli eljárás alkalmazásáról szóló döntések tekintetében, amennyiben az említett döntéseket a tagállamok kormányai állandó képviselőinek bizottsága (Coreper) hozza meg. Az említett eltérést 2020. április 23-ig tervezték érvényben tartani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/430 tanácsi határozat (1) egy hónapos eltérést vezetett be a Tanács eljárási szabályzata (2) 12. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől a rendes írásbeli eljárás alkalmazásáról szóló döntések tekintetében, amennyiben az említett döntéseket a tagállamok kormányai állandó képviselőinek bizottsága (Coreper) hozza meg. Az említett eltérést 2020. április 23-ig tervezték érvényben tartani.

| (2) | Az (EU) 2020/430 határozat úgy rendelkezik, hogy ha a kivételes körülmények továbbra is indokolják, a Tanács meghosszabbíthatja az említett határozat alkalmazását. A Tanács 2020. április 21-én az (EU) 2020/556 határozattal (3) további egy hónapos időtartamra, nevezetesen 2020. május 23-ig meghosszabbította az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést. A Tanács 2020. május 20-án az (EU) 2020/702 határozattal (4)2020. július 10-ig meghosszabbította az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést. A Tanács 2020. július 3-án az (EU) 2020/970 határozattal (5)2020. szeptember 10-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2020. szeptember 4-én az (EU) 2020/1253 határozattal (6)2020. november 10-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2020. november 6-án az (EU) 2020/1659 határozattal (7)2021. január 15-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. január 12-én az (EU) 2021/26 határozattal (8)2021. március 19-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. március 12-én az (EU) 2021/454 határozattal (9)2021. május 21-ig meghosszabbította az említett eltérést. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/430 határozat úgy rendelkezik, hogy ha a kivételes körülmények továbbra is indokolják, a Tanács meghosszabbíthatja az említett határozat alkalmazását. A Tanács 2020. április 21-én az (EU) 2020/556 határozattal (3) további egy hónapos időtartamra, nevezetesen 2020. május 23-ig meghosszabbította az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést. A Tanács 2020. május 20-án az (EU) 2020/702 határozattal (4)2020. július 10-ig meghosszabbította az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést. A Tanács 2020. július 3-án az (EU) 2020/970 határozattal (5)2020. szeptember 10-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2020. szeptember 4-én az (EU) 2020/1253 határozattal (6)2020. november 10-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2020. november 6-án az (EU) 2020/1659 határozattal (7)2021. január 15-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. január 12-én az (EU) 2021/26 határozattal (8)2021. március 19-ig meghosszabbította az említett eltérést. A Tanács 2021. március 12-én az (EU) 2021/454 határozattal (9)2021. május 21-ig meghosszabbította az említett eltérést.

| (3) | mivel a Covid19-világjárvány által okozott kivételes körülmények továbbra is fennállnak, és a tagállamok által hozott, a járvány megelőzésére és megfékezésére irányuló számos rendkívüli intézkedés még érvényben van, szükséges az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt, az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702, az (EU) 2020/970, az (EU) 2020/1253, az (EU) 2020/1659, az (EU) 2021/26 és az (EU) 2021/454 határozattal meghosszabbított eltérést egy további korlátozott időtartamra, 2021. július 16-ig meghosszabbítani, |
| --- | --- |

(3)

mivel a Covid19-világjárvány által okozott kivételes körülmények továbbra is fennállnak, és a tagállamok által hozott, a járvány megelőzésére és megfékezésére irányuló számos rendkívüli intézkedés még érvényben van, szükséges az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt, az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702, az (EU) 2020/970, az (EU) 2020/1253, az (EU) 2020/1659, az (EU) 2021/26 és az (EU) 2021/454 határozattal meghosszabbított eltérést egy további korlátozott időtartamra, 2021. július 16-ig meghosszabbítani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács 2021. július 16-ig újra meghosszabbítja az (EU) 2020/430 határozat 1. cikkében előírt eltérést.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 20-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. SANTOS SILVA

---

(1)  A Tanács (EU) 2020/430 határozata (2020. március 23.) a Tanács eljárási szabályzatától a COVID-19 világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel való ideiglenes eltérésről (HL L 88. I., 2020.3.24., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 2009/937/EU határozata (2009. december 1.) a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2020/556 határozata (2020. április 21.) a Tanács eljárási szabályzatától a COVID-19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel, az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés meghosszabbításáról (HL L 128. I., 2020.4.23., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2020/702 határozata (2020. május 20.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett és az (EU) 2020/556 határozattal meghosszabbított, ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 165., 2020.5.27., 38. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2020/970 határozata (2020. július 3.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett, valamint az (EU) 2020/556 és (EU) 2020/702 határozattal meghosszabbított ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 216., 2020.7.7., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2020/1253 határozata (2020. szeptember 4.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett, valamint az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702 és az (EU) 2020/970 határozattal meghosszabbított ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 294., 2020.9.8., 1. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2020/1659 határozata (2020. november 6.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett, valamint az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702, az (EU) 2020/970 és az (EU) 2020/1253 határozattal meghosszabbított ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 376., 2020.11.10., 3. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2021/26 határozata (2021. január 12.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett, valamint az (EU) 2020/556, az (EU) 2020/702, az (EU) 2020/970, az (EU) 2020/1253 és az (EU) 2020/1659 határozattal meghosszabbított ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 11., 2021.1.14., 19. o.).

8

(9)  A Tanács (EU) 2021/454 határozata (2021. március 12.) a Tanács eljárási szabályzatától való, a Covid19-világjárvány által az Unióban okozott utazási nehézségekre tekintettel az (EU) 2020/430 határozattal bevezetett ideiglenes eltérés további meghosszabbításáról (HL L 89., 2021.3.16., 15. o.).

9

---