# Euroopan unionin L 280/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 280 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta3. elokuu 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 280

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta3. elokuu 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimaantulopäivästä | 1 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/1279, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2021, Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan jatkamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 5605) | 2 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimaantulopäivästä

1

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/1279, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2021, Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan jatkamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 5605)

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 5605)

2

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 3.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 280/1

---

Ilmoitus kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi koskevan Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimaantulopäivästä

Kaikkiin EU:n luetteloon CLXXV sisältyviin tariffikiintiöihin liittyvien myönnytysten muuttamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välillä tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVIII artiklan nojalla kirjeenvaihtona tehty sopimus (1), joka allekirjoitettiin Brysselissä 10. toukokuuta 2021, tuli voimaan 13. heinäkuuta 2021.

1

---

(1)  
  EUVL L 264, 26.7.2021, s. 3.

1

---

PÄÄTÖKSET

| 3.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 280/2

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2021/1279,

annettu 28 päivänä heinäkuuta 2021,

Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan jatkamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 5605)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan vakausmekanismin rahoitustuki päättyi 20 päivänä elokuuta 2018, minkä jälkeen Kreikkaan sovellettiin tiukennettua valvontaa komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1192 (2) mukaisesti kuuden kuukauden ajan 21 päivästä elokuuta 2018. Tiukennettua valvontaa on tämän jälkeen jatkettu viisi kertaa (3) kuudeksi kuukaudeksi kerrallaan, viimeksi 21 päivästä helmikuuta 2021. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan vakausmekanismin rahoitustuki päättyi 20 päivänä elokuuta 2018, minkä jälkeen Kreikkaan sovellettiin tiukennettua valvontaa komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1192 (2) mukaisesti kuuden kuukauden ajan 21 päivästä elokuuta 2018. Tiukennettua valvontaa on tämän jälkeen jatkettu viisi kertaa (3) kuudeksi kuukaudeksi kerrallaan, viimeksi 21 päivästä helmikuuta 2021.

| (2) | Kreikka on saanut vuodesta 2010 lähtien huomattavan määrän rahoitustukea, minkä johdosta Kreikan velat euroalueen jäsenvaltioille, Euroopan rahoitusvakausvälineelle ja Euroopan vakausmekanismille ovat yhteensä 242 152 miljoonaa euroa. Kreikka sai eurooppalaisilta kumppaneiltaan rahoitustukea edullisin ehdoin, minkä lisäksi velan saattamiseksi kestävämmälle pohjalle toteutettiin useita toimenpiteitä vuonna 2012 ja Euroopan vakausmekanismin avulla jälleen vuonna 2017. Euroryhmä pääsi 22 päivänä kesäkuuta 2018 poliittiseen yhteisymmärrykseen lisätoimenpiteiden toteuttamisesta velkakestävyyden varmistamiseksi. Joistakin näistä toimenpiteistä voidaan sopia euroryhmässä kahdesti vuodessa, jos Kreikka tiukennetun valvonnan puitteissa annettujen raporttien perusteella noudattaa ohjelman jälkeisiä poliittisia sitoumuksia. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluu sellaisten määrien siirto, jotka vastaavat tuloja, joita euroalueen kansalliset keskuspankit saavat nettorahoitusvaroja koskevan sopimuksen ja arvopaperimarkkinaohjelman puitteissa hallussaan pitämistä Kreikan joukkovelkakirjoista. Politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden ensimmäisten viiden erän maksaminen käynnistettiin sen jälkeen, kun niistä oli päästy sopimukseen euroryhmässä huhtikuussa 2019, joulukuussa 2019, kesäkuussa 2020, marraskuussa 2020 ja kesäkuussa 2021. |
| --- | --- |

(2)

Kreikka on saanut vuodesta 2010 lähtien huomattavan määrän rahoitustukea, minkä johdosta Kreikan velat euroalueen jäsenvaltioille, Euroopan rahoitusvakausvälineelle ja Euroopan vakausmekanismille ovat yhteensä 242 152 miljoonaa euroa. Kreikka sai eurooppalaisilta kumppaneiltaan rahoitustukea edullisin ehdoin, minkä lisäksi velan saattamiseksi kestävämmälle pohjalle toteutettiin useita toimenpiteitä vuonna 2012 ja Euroopan vakausmekanismin avulla jälleen vuonna 2017. Euroryhmä pääsi 22 päivänä kesäkuuta 2018 poliittiseen yhteisymmärrykseen lisätoimenpiteiden toteuttamisesta velkakestävyyden varmistamiseksi. Joistakin näistä toimenpiteistä voidaan sopia euroryhmässä kahdesti vuodessa, jos Kreikka tiukennetun valvonnan puitteissa annettujen raporttien perusteella noudattaa ohjelman jälkeisiä poliittisia sitoumuksia. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluu sellaisten määrien siirto, jotka vastaavat tuloja, joita euroalueen kansalliset keskuspankit saavat nettorahoitusvaroja koskevan sopimuksen ja arvopaperimarkkinaohjelman puitteissa hallussaan pitämistä Kreikan joukkovelkakirjoista. Politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden ensimmäisten viiden erän maksaminen käynnistettiin sen jälkeen, kun niistä oli päästy sopimukseen euroryhmässä huhtikuussa 2019, joulukuussa 2019, kesäkuussa 2020, marraskuussa 2020 ja kesäkuussa 2021.

| (3) | Kreikka on euroryhmässä sitoutunut jatkamaan kaikkia Euroopan vakausmekanismin vakaustukiohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, mukaisesti hyväksyttyjä keskeisiä uudistuksia, saattamaan ne päätökseen ja turvaamaan ohjelmassa ja sitä edeltävissä ohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet. Kreikka on myös sitoutunut toteuttamaan erityistoimia seuraavilla aloilla: finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, sosiaalipalvelut, rahoitusvakaus, työ- ja tuotemarkkinat, yksityistäminen ja julkishallinnon uudistus. Näillä erityistoimilla, jotka esitetään euroryhmän 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman lausunnon liitteenä, voidaan osaltaan puuttua Kreikan makrotalouden liiallisiin epätasapainoihin sekä talousvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin. |
| --- | --- |

(3)

Kreikka on euroryhmässä sitoutunut jatkamaan kaikkia Euroopan vakausmekanismin vakaustukiohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, mukaisesti hyväksyttyjä keskeisiä uudistuksia, saattamaan ne päätökseen ja turvaamaan ohjelmassa ja sitä edeltävissä ohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet. Kreikka on myös sitoutunut toteuttamaan erityistoimia seuraavilla aloilla: finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, sosiaalipalvelut, rahoitusvakaus, työ- ja tuotemarkkinat, yksityistäminen ja julkishallinnon uudistus. Näillä erityistoimilla, jotka esitetään euroryhmän 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman lausunnon liitteenä, voidaan osaltaan puuttua Kreikan makrotalouden liiallisiin epätasapainoihin sekä talousvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin.

| (4) | Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 Kreikkaa koskevan vuoden 2021 perusteellisen tarkastelun (4). Komissio päätteli, että Kreikan makrotaloudessa on edelleen liiallisia epätasapainoja. Nämä epätasapainot liittyivät julkisen talouden suureen velkaantuneisuuteen, järjestämättömien lainojen suureen osuuteen ja keskeneräiseen ulkoiseen tasapainottamiseen tilanteessa, jossa työttömyysaste on edelleen korkea, vaikkakin alenemassa, ja potentiaalinen kasvu on edelleen vähäistä. Analyysi osoittaa, että nämä haavoittuvuudet ovat edelleen olemassa. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon, että konteksti, jossa haavoittuvuuksia on arvioitu tänä vuonna tehdyssä Kreikkaa koskevassa perusteellisessa tarkastelussa, poikkeaa huomattavasti viime vuodesta. Lisäksi covid-19-pandemian kehitykseen, elpymisen voimakkuuteen ja kriisin mahdollisiin rakenteellisiin vaikutuksiin liittyy edelleen suurta epävarmuutta, minkä vuoksi arvioinnissa tarvitaan varovaisuutta. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että viime vuoden aikana toteutetuissa politiikkatoimissa keskityttiin covid-19-kriisin vaikutusten lieventämiseen ja elpymisen tukemiseen. Nämä toimet ovat lisänneet velkaantumista, mutta niiden voidaan olettaa tukevan sopeutusta keskipitkällä aikavälillä. Julkinen velka kasvoi huomattavasti vuonna 2020, ja sen odotetaan alkavan supistua vasta vuodesta 2022 alkaen. Julkinen velka on otettu pääasiassa julkisen sektorin velkojilta, ja se on matalakorkoista ja pitkäaikaista. Tämä yhdessä suuren käteispuskurin kanssa suojaa Kreikkaa lyhytaikaisilta heilahteluilta. Vaihtotaseen alijäämä on viime aikoina kasvanut, ja sen ennustetaan pysyvän suurena, mikä pitkälti johtuu covid-19-kriisin vaikutuksesta maalle merkittävään matkailualaan. Edelleen suuri järjestämättömien lainojen osuus on selvästi supistumassa, mikä johtuu pääasiassa lainojen myynnistä omaisuuserien suojaamisjärjestelmän (Hercules) tuella. On kuitenkin olemassa riski siitä, että järjestämättömien lainojen määrä alkaa jälleen kasvaa, kun lainanottajia covid-19-pandemian aiheuttamalta häiriöltä suojaavat toimenpiteet lakkautetaan asteittain. Samaan aikaan valtion ja pankkien välinen yhteys on säilynyt ja sen merkitys on kasvamassa, ja pankkien kannattavuusnäkymät ovat edelleen heikot. Kasvunäkymien vahvistamispyrkimyksiä haittaavat pääomapula, väestön ikääntyminen ja ammattitaitoisen työvoiman maastamuutto. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. |
| --- | --- |

(4)

Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 Kreikkaa koskevan vuoden 2021 perusteellisen tarkastelun (4). Komissio päätteli, että Kreikan makrotaloudessa on edelleen liiallisia epätasapainoja. Nämä epätasapainot liittyivät julkisen talouden suureen velkaantuneisuuteen, järjestämättömien lainojen suureen osuuteen ja keskeneräiseen ulkoiseen tasapainottamiseen tilanteessa, jossa työttömyysaste on edelleen korkea, vaikkakin alenemassa, ja potentiaalinen kasvu on edelleen vähäistä. Analyysi osoittaa, että nämä haavoittuvuudet ovat edelleen olemassa. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon, että konteksti, jossa haavoittuvuuksia on arvioitu tänä vuonna tehdyssä Kreikkaa koskevassa perusteellisessa tarkastelussa, poikkeaa huomattavasti viime vuodesta. Lisäksi covid-19-pandemian kehitykseen, elpymisen voimakkuuteen ja kriisin mahdollisiin rakenteellisiin vaikutuksiin liittyy edelleen suurta epävarmuutta, minkä vuoksi arvioinnissa tarvitaan varovaisuutta. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että viime vuoden aikana toteutetuissa politiikkatoimissa keskityttiin covid-19-kriisin vaikutusten lieventämiseen ja elpymisen tukemiseen. Nämä toimet ovat lisänneet velkaantumista, mutta niiden voidaan olettaa tukevan sopeutusta keskipitkällä aikavälillä. Julkinen velka kasvoi huomattavasti vuonna 2020, ja sen odotetaan alkavan supistua vasta vuodesta 2022 alkaen. Julkinen velka on otettu pääasiassa julkisen sektorin velkojilta, ja se on matalakorkoista ja pitkäaikaista. Tämä yhdessä suuren käteispuskurin kanssa suojaa Kreikkaa lyhytaikaisilta heilahteluilta. Vaihtotaseen alijäämä on viime aikoina kasvanut, ja sen ennustetaan pysyvän suurena, mikä pitkälti johtuu covid-19-kriisin vaikutuksesta maalle merkittävään matkailualaan. Edelleen suuri järjestämättömien lainojen osuus on selvästi supistumassa, mikä johtuu pääasiassa lainojen myynnistä omaisuuserien suojaamisjärjestelmän (Hercules) tuella. On kuitenkin olemassa riski siitä, että järjestämättömien lainojen määrä alkaa jälleen kasvaa, kun lainanottajia covid-19-pandemian aiheuttamalta häiriöltä suojaavat toimenpiteet lakkautetaan asteittain. Samaan aikaan valtion ja pankkien välinen yhteys on säilynyt ja sen merkitys on kasvamassa, ja pankkien kannattavuusnäkymät ovat edelleen heikot. Kasvunäkymien vahvistamispyrkimyksiä haittaavat pääomapula, väestön ikääntyminen ja ammattitaitoisen työvoiman maastamuutto. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin.

| (5) | Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen EU ja sen jäsenvaltiot ovat toteuttaneet ennennäkemättömiä toimenpiteitä ihmisten ja elinkeinojen suojaamiseksi. Kreikka on pandemian seurauksena ja osana unionin koordinoitua lähestymistapaa jatkanut toimenpiteiden toteuttamista terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi. Se on myös laajentanut finanssipoliittisia ja maksuvalmiustoimenpiteitä voidakseen tarjota apua niille ihmisille ja yrityksille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. EU on tukenut kansallisia toimia terveyskriisin lieventämiseksi ja talouskriisin vaikutusten pehmentämiseksi. EU on lisännyt määrärahoja viruksen torjuntaan, ottanut käyttöön vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen, käyttänyt kaiken valtiontukisääntöjen salliman joustavuuden ja luonut uusia tukivälineitä, joihin kuuluvat muun muassa koronavirusinvestointialoitteet (CRII ja CRII+) ja SURE-tukiväline (uusi tilapäinen tukiväline hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämiseksi). Kreikka on saanut SURE-tukivälineestä 5,2 miljardia euroa. Hyväksytyn 1,8 miljardin euron hankerahoituksen ansiosta Kreikka hyötyy myös Euroopan investointipankin perustamasta Euroopan laajuisesta takuurahastosta, jolla hankitaan tukea yrityksille kaikkialla EU:ssa. Näitä toimenpiteitä täydennetään muilla Euroopan keskuspankin, Euroopan vakausmekanismin ja Euroopan investointipankin toteuttamilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen EU ja sen jäsenvaltiot ovat toteuttaneet ennennäkemättömiä toimenpiteitä ihmisten ja elinkeinojen suojaamiseksi. Kreikka on pandemian seurauksena ja osana unionin koordinoitua lähestymistapaa jatkanut toimenpiteiden toteuttamista terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi. Se on myös laajentanut finanssipoliittisia ja maksuvalmiustoimenpiteitä voidakseen tarjota apua niille ihmisille ja yrityksille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. EU on tukenut kansallisia toimia terveyskriisin lieventämiseksi ja talouskriisin vaikutusten pehmentämiseksi. EU on lisännyt määrärahoja viruksen torjuntaan, ottanut käyttöön vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen, käyttänyt kaiken valtiontukisääntöjen salliman joustavuuden ja luonut uusia tukivälineitä, joihin kuuluvat muun muassa koronavirusinvestointialoitteet (CRII ja CRII+) ja SURE-tukiväline (uusi tilapäinen tukiväline hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämiseksi). Kreikka on saanut SURE-tukivälineestä 5,2 miljardia euroa. Hyväksytyn 1,8 miljardin euron hankerahoituksen ansiosta Kreikka hyötyy myös Euroopan investointipankin perustamasta Euroopan laajuisesta takuurahastosta, jolla hankitaan tukea yrityksille kaikkialla EU:ssa. Näitä toimenpiteitä täydennetään muilla Euroopan keskuspankin, Euroopan vakausmekanismin ja Euroopan investointipankin toteuttamilla toimenpiteillä.

| (6) | Komissio julkaisi kymmenennen raporttinsa Kreikkaan sovellettavasta tiukennetusta valvonnasta 2 päivänä kesäkuuta 2021. (5) Raportissa todetaan, että Kreikka on toteuttanut tarvittavat toimet vaadittujen erityisten uudistussitoumustensa täyttämiseksi pandemian aiheuttamista haastavista olosuhteista huolimatta. Viranomaiset ovat toteuttaneet useita perusteellisia uudistuksia muun muassa aloilla, jotka ovat keskeisessä asemassa tämänhetkisen talouskriisin pitkän aikavälin seurausten hallinnassa ja elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa tarvittavien julkishallinnon valmiuksien parantamisessa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio julkaisi kymmenennen raporttinsa Kreikkaan sovellettavasta tiukennetusta valvonnasta 2 päivänä kesäkuuta 2021. (5) Raportissa todetaan, että Kreikka on toteuttanut tarvittavat toimet vaadittujen erityisten uudistussitoumustensa täyttämiseksi pandemian aiheuttamista haastavista olosuhteista huolimatta. Viranomaiset ovat toteuttaneet useita perusteellisia uudistuksia muun muassa aloilla, jotka ovat keskeisessä asemassa tämänhetkisen talouskriisin pitkän aikavälin seurausten hallinnassa ja elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa tarvittavien julkishallinnon valmiuksien parantamisessa.

| (7) | EU perusti 23 päivänä joulukuuta 2020 elpymisvälineen, josta on tarkoitus myöntää 750 miljardia euroa covid-19-kriisin kielteisiin taloudellisiin seurauksiin puuttumiseksi ja elpymisen vauhdittamiseksi. Väline pannaan täytäntöön etenkin 672,5 miljardin euron elpymis- ja palautumistukivälineen, jäljempänä ’tukiväline’, avulla. Vuodet 2020–2021 kattavaa talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa mukautettiin väliaikaisesti, jotta tukiväline voitiin ottaa käyttöön. Kreikalla on oikeus saada tukivälineestä enintään 17,8 miljardia euroa avustuksina ja enintään 12,7 miljardia euroa lainoina vuosina 2021–2026. |
| --- | --- |

(7)

EU perusti 23 päivänä joulukuuta 2020 elpymisvälineen, josta on tarkoitus myöntää 750 miljardia euroa covid-19-kriisin kielteisiin taloudellisiin seurauksiin puuttumiseksi ja elpymisen vauhdittamiseksi. Väline pannaan täytäntöön etenkin 672,5 miljardin euron elpymis- ja palautumistukivälineen, jäljempänä ’tukiväline’, avulla. Vuodet 2020–2021 kattavaa talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa mukautettiin väliaikaisesti, jotta tukiväline voitiin ottaa käyttöön. Kreikalla on oikeus saada tukivälineestä enintään 17,8 miljardia euroa avustuksina ja enintään 12,7 miljardia euroa lainoina vuosina 2021–2026.

| (8) | Kreikka esitti elpymis- ja palautumissuunnitelmansa, jäljempänä ’suunnitelma’, 27 päivänä huhtikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen 19 artiklan mukaisesti komissio arvioi (6) Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 (7) komission 17 päivänä kesäkuuta 2021 esittämän ehdotuksen (8) perusteella suunnitelman myönteisen arvion. Neuvosto katsoi erityisesti, että suunnitelma auttaa vastaamaan tuloksellisesti merkittävään osaan maakohtaisissa suosituksissa, mukaan lukien julkista taloutta koskevat näkökohdat, ja makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä annetuissa suosituksissa yksilöidyistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvät uudistukset perustuvat talouden sopeutusohjelmien puitteissa toteutettuihin erittäin mittaviin uudistuksiin ja täydentävät tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa seurattavia uudistuksia. |
| --- | --- |

(8)

Kreikka esitti elpymis- ja palautumissuunnitelmansa, jäljempänä ’suunnitelma’, 27 päivänä huhtikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen 19 artiklan mukaisesti komissio arvioi (6) Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 (7) komission 17 päivänä kesäkuuta 2021 esittämän ehdotuksen (8) perusteella suunnitelman myönteisen arvion. Neuvosto katsoi erityisesti, että suunnitelma auttaa vastaamaan tuloksellisesti merkittävään osaan maakohtaisissa suosituksissa, mukaan lukien julkista taloutta koskevat näkökohdat, ja makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä annetuissa suosituksissa yksilöidyistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvät uudistukset perustuvat talouden sopeutusohjelmien puitteissa toteutettuihin erittäin mittaviin uudistuksiin ja täydentävät tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa seurattavia uudistuksia.

| (9) | Neuvosto tarkasteli vuoden 2021 vakausohjelmaa komission vuonna 2021 toteuttaman perusteellisen tarkastelun ja komission arvion huomioon ottaen. Koska epävarmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suurta, finanssipoliittinen ohjaus on edelleen pääasiassa laadullista. Neuvosto suositti (9), että vuonna 2022 Kreikka rahoittaa elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja samalla noudattaa maltillista finanssipolitiikkaa sekä jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kun taloustilanne sen sallii, Kreikan olisi harjoitettava finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä. Samalla olisi tehtävä lisää investointeja kasvupotentiaalin lisäämiseksi. Neuvosto myös kehotti viranomaisia kiinnittämään erityistä huomiota julkisen talouden koostumukseen. |
| --- | --- |

(9)

Neuvosto tarkasteli vuoden 2021 vakausohjelmaa komission vuonna 2021 toteuttaman perusteellisen tarkastelun ja komission arvion huomioon ottaen. Koska epävarmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suurta, finanssipoliittinen ohjaus on edelleen pääasiassa laadullista. Neuvosto suositti (9), että vuonna 2022 Kreikka rahoittaa elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja samalla noudattaa maltillista finanssipolitiikkaa sekä jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kun taloustilanne sen sallii, Kreikan olisi harjoitettava finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä. Samalla olisi tehtävä lisää investointeja kasvupotentiaalin lisäämiseksi. Neuvosto myös kehotti viranomaisia kiinnittämään erityistä huomiota julkisen talouden koostumukseen.

| (10) | Kreikka on pandemian puhkeamisen jälkeenkin pysynyt joukkolainamarkkinoilla ja jatkanut varainhankintasuunnitelmansa toteuttamista, joka saatiin päätökseen vuonna 2020. Maaliskuussa 2021 Kreikka hankki 2,5 miljardia euroa laskemalla liikkeeseen 30 vuoden valtion joukkolainan, joka oli ensimmäinen Kreikan valtion 30 vuoden joukkolaina sitten vuoden 2007. Lisäksi Kreikka maksoi maaliskuussa 2021 aikaistetusti takaisin osan Kansainvälisen valuuttarahaston lainoistaan, mikä auttaa vähentämään valuuttakurssiriskiä ja osaltaan lisäämään rahoitusmarkkinoiden luottamusta. Kreikan valtion luottoluokitus parani edelleen vuonna 2021 pandemiasta huolimatta, mikä kavensi entisestään eroa investointiluokkaan. Nykyisten suotuisten rahoitusolojen tukena ovat Euroopan tasolla sovitut maksuvalmiustoimenpiteet, joihin kuuluu myös Euroopan keskuspankin perustama pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettava osto-ohjelma (Pandemic Emergency Purchase Programme, PEPP-ohjelma). Tiukennettua valvontaa koskevassa kymmenennessä raportissa esitetyn velkakestävyysanalyysin perusteella julkisen talouden bruttorahoitustarpeen odotetaan säilyvän suurena lyhyellä aikavälillä pääasiassa vuodeksi 2021 ennustetun suuren perusalijäämän ja elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen, lainajärjestelyn vuosien 2021–2022 täytäntöönpanon vuoksi, joskin oletuksena on, että jälkimmäinen lisärahoitustarve katetaan elpymis- ja palautumistukivälineen lainan nostolla. Seuraavina vuosina rahoitustarpeiden odotetaan olevan maltillisia ja pysyvän alle 15 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoteen 2030 saakka. |
| --- | --- |

(10)

Kreikka on pandemian puhkeamisen jälkeenkin pysynyt joukkolainamarkkinoilla ja jatkanut varainhankintasuunnitelmansa toteuttamista, joka saatiin päätökseen vuonna 2020. Maaliskuussa 2021 Kreikka hankki 2,5 miljardia euroa laskemalla liikkeeseen 30 vuoden valtion joukkolainan, joka oli ensimmäinen Kreikan valtion 30 vuoden joukkolaina sitten vuoden 2007. Lisäksi Kreikka maksoi maaliskuussa 2021 aikaistetusti takaisin osan Kansainvälisen valuuttarahaston lainoistaan, mikä auttaa vähentämään valuuttakurssiriskiä ja osaltaan lisäämään rahoitusmarkkinoiden luottamusta. Kreikan valtion luottoluokitus parani edelleen vuonna 2021 pandemiasta huolimatta, mikä kavensi entisestään eroa investointiluokkaan. Nykyisten suotuisten rahoitusolojen tukena ovat Euroopan tasolla sovitut maksuvalmiustoimenpiteet, joihin kuuluu myös Euroopan keskuspankin perustama pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettava osto-ohjelma (Pandemic Emergency Purchase Programme, PEPP-ohjelma). Tiukennettua valvontaa koskevassa kymmenennessä raportissa esitetyn velkakestävyysanalyysin perusteella julkisen talouden bruttorahoitustarpeen odotetaan säilyvän suurena lyhyellä aikavälillä pääasiassa vuodeksi 2021 ennustetun suuren perusalijäämän ja elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen, lainajärjestelyn vuosien 2021–2022 täytäntöönpanon vuoksi, joskin oletuksena on, että jälkimmäinen lisärahoitustarve katetaan elpymis- ja palautumistukivälineen lainan nostolla. Seuraavina vuosina rahoitustarpeiden odotetaan olevan maltillisia ja pysyvän alle 15 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoteen 2030 saakka.

| (11) | Kreikan pankkisektorista on tullut vakaampi ja häiriönsietokykyisempi Euroopan vakausmekanismin ohjelman päättymisen jälkeen, mutta jäljellä on edelleen vanhoja riskejä ja merkittäviä taustalla olevia haavoittuvuuksia, joita koronavirusepidemian kielteinen vaikutus vahvistaa. Pankit hyödyntävät elvyttävää rahapolitiikkaa, ja niillä on riittävästi likviditeettiä. Edelleen suuri järjestämättömien lainojen osuus pankkisektorilla on selvästi supistumassa, ja se oli 30,1 prosenttia joulukuussa 2020, kun joulukuussa 2019 (10) se oli ollut 40,6 prosenttia. Supistuminen johtuu pääasiassa lainojen myynnistä jokin aika sitten jatketun omaisuuserien suojaamisjärjestelmän (Hercules) tuella. Heikkenemisriskit ovat kuitenkin edelleen olemassa, ja ne saattavat toteutua valtion tukiohjelmien lakkauttamisen jälkeen. Sekä kotitalouksien että rahoitusalan ulkopuolisten yritysten velan takaisinmaksukyky on edelleen heikko, ja pääomamarkkinat ovat alikehittyneet, mikä rajoittaa yritysten mahdollisuuksia saada muuta kuin velkarahoitusta. Ensimmäiset merkit moratorioiden päättymisen jälkeisestä maksukäyttäytymisestä viittaavat kuitenkin siihen, että omaisuuserien laatuun kohdistuvat kielteiset vaikutukset saattavat pitkälti vastata pankkien alkuperäisiä odotuksia tai Kreikan keskuspankin tämänhetkisistä ennusteista heikompia. Koko pankkijärjestelmän pääomapositio on pitkälti riittävä, mutta järjestelmän kannattavuus on edelleen heikko, ja valtion ja pankkien välinen yhteys on pandemian aiheuttaman kriisin aikana vahvistunut. Viranomaiset ovat myös toteuttamassa merkittäviä rahoitusalan uudistuksia, joihin kuuluu etenkin kesäkuussa 2021 voimaan tullut uusi maksukyvyttömyyslainsäädäntö. Pandemiaan liittyvä oikeuskäsittelyjen keskeytyminen vaikeuttaa kuitenkin edelleen velkojen perintäprosessia ja sellaisten muiden rahoitusalan uudistusten toteuttamista, joilla pyritään parantamaan järjestämättömien lainojen selvittämiseen tällä hetkellä käytössä olevia välineitä, joskin menettelyt ovat vähitellen käynnistymässä uudelleen. Uudistusten vaikutus riippuu niiden täytäntöönpanon oikea-aikaisuudesta ja tuloksellisuudesta. |
| --- | --- |

(11)

Kreikan pankkisektorista on tullut vakaampi ja häiriönsietokykyisempi Euroopan vakausmekanismin ohjelman päättymisen jälkeen, mutta jäljellä on edelleen vanhoja riskejä ja merkittäviä taustalla olevia haavoittuvuuksia, joita koronavirusepidemian kielteinen vaikutus vahvistaa. Pankit hyödyntävät elvyttävää rahapolitiikkaa, ja niillä on riittävästi likviditeettiä. Edelleen suuri järjestämättömien lainojen osuus pankkisektorilla on selvästi supistumassa, ja se oli 30,1 prosenttia joulukuussa 2020, kun joulukuussa 2019 (10) se oli ollut 40,6 prosenttia. Supistuminen johtuu pääasiassa lainojen myynnistä jokin aika sitten jatketun omaisuuserien suojaamisjärjestelmän (Hercules) tuella. Heikkenemisriskit ovat kuitenkin edelleen olemassa, ja ne saattavat toteutua valtion tukiohjelmien lakkauttamisen jälkeen. Sekä kotitalouksien että rahoitusalan ulkopuolisten yritysten velan takaisinmaksukyky on edelleen heikko, ja pääomamarkkinat ovat alikehittyneet, mikä rajoittaa yritysten mahdollisuuksia saada muuta kuin velkarahoitusta. Ensimmäiset merkit moratorioiden päättymisen jälkeisestä maksukäyttäytymisestä viittaavat kuitenkin siihen, että omaisuuserien laatuun kohdistuvat kielteiset vaikutukset saattavat pitkälti vastata pankkien alkuperäisiä odotuksia tai Kreikan keskuspankin tämänhetkisistä ennusteista heikompia. Koko pankkijärjestelmän pääomapositio on pitkälti riittävä, mutta järjestelmän kannattavuus on edelleen heikko, ja valtion ja pankkien välinen yhteys on pandemian aiheuttaman kriisin aikana vahvistunut. Viranomaiset ovat myös toteuttamassa merkittäviä rahoitusalan uudistuksia, joihin kuuluu etenkin kesäkuussa 2021 voimaan tullut uusi maksukyvyttömyyslainsäädäntö. Pandemiaan liittyvä oikeuskäsittelyjen keskeytyminen vaikeuttaa kuitenkin edelleen velkojen perintäprosessia ja sellaisten muiden rahoitusalan uudistusten toteuttamista, joilla pyritään parantamaan järjestämättömien lainojen selvittämiseen tällä hetkellä käytössä olevia välineitä, joskin menettelyt ovat vähitellen käynnistymässä uudelleen. Uudistusten vaikutus riippuu niiden täytäntöönpanon oikea-aikaisuudesta ja tuloksellisuudesta.

| (12) | Viranomaiset ovat edelleen edistyneet sellaisten rakenneuudistusten toteuttamisessa, joita tarvitaan Kreikan talousvaikeuksien perimmäisiin syihin puuttumiseksi (11) ja kasvupotentiaalin lisäämiseksi, minkä voidaan olettaa auttavan pienentämään korkeaa velkasuhdetta. Edellä mainitun maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamisen lisäksi hallitus on jatkanut työtään työmarkkinalainsäädännön, ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen uudistamiseksi. Se on lisäksi edistynyt edelleen johdonmukaisesti investointilupauudistuksissa ja julkishallinnon uudistuksissa, parantanut verohallinnon valmiuksia, uudistanut sähkömarkkinoita ja edistynyt useissa yksityistämistä koskevissa lippulaivahankkeissa ja valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien uudistamisessa. Institutionaalisten ja rakenteellisten uudistusten, myös sääntely- ja hallintokehykseen ja oikeudelliseen kehykseen liittyvien uudistusten, osalta on kuitenkin vielä paljon parantamisen varaa. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien uudistusten ja investointien toteuttamisen odotetaan tarjoavan tältä osin merkittäviä mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(12)

Viranomaiset ovat edelleen edistyneet sellaisten rakenneuudistusten toteuttamisessa, joita tarvitaan Kreikan talousvaikeuksien perimmäisiin syihin puuttumiseksi (11) ja kasvupotentiaalin lisäämiseksi, minkä voidaan olettaa auttavan pienentämään korkeaa velkasuhdetta. Edellä mainitun maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamisen lisäksi hallitus on jatkanut työtään työmarkkinalainsäädännön, ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen uudistamiseksi. Se on lisäksi edistynyt edelleen johdonmukaisesti investointilupauudistuksissa ja julkishallinnon uudistuksissa, parantanut verohallinnon valmiuksia, uudistanut sähkömarkkinoita ja edistynyt useissa yksityistämistä koskevissa lippulaivahankkeissa ja valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien uudistamisessa. Institutionaalisten ja rakenteellisten uudistusten, myös sääntely- ja hallintokehykseen ja oikeudelliseen kehykseen liittyvien uudistusten, osalta on kuitenkin vielä paljon parantamisen varaa. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien uudistusten ja investointien toteuttamisen odotetaan tarjoavan tältä osin merkittäviä mahdollisuuksia.

| (13) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että edellytykset, joiden vuoksi asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan mukainen tiukennettu valvonta on perusteltua, ovat edelleen voimassa. Varsinkin Kreikan rahoitusvakauteen liittyy yhä riskejä, joilla voi toteutuessaan olla haitallisia heijastusvaikutuksia muihin euroalueen jäsenvaltioihin. Heijastusvaikutukset saattavat myös ilmetä välillisesti eli näkyä sijoittajien luottamuksen heikkenemisenä ja siten muille euroalueen pankeille ja jäsenvaltioille aiheutuvien jälleenrahoituskustannusten kasvuna. |
| --- | --- |

(13)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että edellytykset, joiden vuoksi asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan mukainen tiukennettu valvonta on perusteltua, ovat edelleen voimassa. Varsinkin Kreikan rahoitusvakauteen liittyy yhä riskejä, joilla voi toteutuessaan olla haitallisia heijastusvaikutuksia muihin euroalueen jäsenvaltioihin. Heijastusvaikutukset saattavat myös ilmetä välillisesti eli näkyä sijoittajien luottamuksen heikkenemisenä ja siten muille euroalueen pankeille ja jäsenvaltioille aiheutuvien jälleenrahoituskustannusten kasvuna.

| (14) | Näin ollen Kreikan on keskipitkällä aikavälillä jatkettava sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla puututaan vaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin, ja pantava täytäntöön rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouden elpymistä. Tällaisia tekijöitä ovat muun muassa vakava ja pitkittynyt laskusuhdanne kriisin aikana, Kreikan suuri velkataakka, maan rahoitusalaan liittyvät haavoittuvuustekijät, rahoitusalan ja Kreikan julkisen talouden väliset edelleen suhteellisen vahvat kytkökset, jotka perustuvat muun muassa valtion omistuksiin, riski Kreikan rahoitusalalla tai julkisessa taloudessa esiintyvien vakavien jännitteiden leviämisestä euroalueen muihin jäsenvaltioihin sekä euroalueen muiden jäsenvaltioiden altistuminen Kreikan valtionvelkariskille. |
| --- | --- |

(14)

Näin ollen Kreikan on keskipitkällä aikavälillä jatkettava sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla puututaan vaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin, ja pantava täytäntöön rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouden elpymistä. Tällaisia tekijöitä ovat muun muassa vakava ja pitkittynyt laskusuhdanne kriisin aikana, Kreikan suuri velkataakka, maan rahoitusalaan liittyvät haavoittuvuustekijät, rahoitusalan ja Kreikan julkisen talouden väliset edelleen suhteellisen vahvat kytkökset, jotka perustuvat muun muassa valtion omistuksiin, riski Kreikan rahoitusalalla tai julkisessa taloudessa esiintyvien vakavien jännitteiden leviämisestä euroalueen muihin jäsenvaltioihin sekä euroalueen muiden jäsenvaltioiden altistuminen Kreikan valtionvelkariskille.

| (15) | Jotta voidaan poistaa jäljellä olevat riskit ja valvoa tämän tavoitteen toteuttamiseksi annettujen sitoumusten noudattamista, vaikuttaa tarpeelliselta ja asianmukaiselta jatkaa Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voidaan poistaa jäljellä olevat riskit ja valvoa tämän tavoitteen toteuttamiseksi annettujen sitoumusten noudattamista, vaikuttaa tarpeelliselta ja asianmukaiselta jatkaa Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan 1 kohdan nojalla.

| (16) | Kreikalle tarjottiin 10 päivänä kesäkuuta 2021 lähetetyllä kirjeellä mahdollisuus esittää näkemyksensä komission arviosta. Kreikka yhtyi 17 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan vastauksessa suurelta osin maan taloudellisia haasteita koskevaan komission arvioon, joka on perusteena tiukennetun valvonnan jatkamiselle. |
| --- | --- |

(16)

Kreikalle tarjottiin 10 päivänä kesäkuuta 2021 lähetetyllä kirjeellä mahdollisuus esittää näkemyksensä komission arviosta. Kreikka yhtyi 17 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan vastauksessa suurelta osin maan taloudellisia haasteita koskevaan komission arvioon, joka on perusteena tiukennetun valvonnan jatkamiselle.

| (17) | Kreikka saa edelleen teknistä tukea teknisen tuen välineestä, jolla jäsenvaltioita tuetaan erityisesti niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(17)

Kreikka saa edelleen teknistä tukea teknisen tuen välineestä, jolla jäsenvaltioita tuetaan erityisesti niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa.

| (18) | Komissio aikoo tehdä tiukennetun valvonnan toteuttamiseksi tiiviisti yhteistyötä Euroopan vakausmekanismin kanssa sen varhaisvaroitusjärjestelmän puitteissa, |
| --- | --- |

(18)

Komissio aikoo tehdä tiukennetun valvonnan toteuttamiseksi tiiviisti yhteistyötä Euroopan vakausmekanismin kanssa sen varhaisvaroitusjärjestelmän puitteissa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kreikkaa koskevaa tiukennettua valvontaa, joka on asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan 1 kohdan nojalla otettu käyttöön täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/1192, jatketaan vielä kuuden kuukauden ajan 21 päivästä elokuuta 2021.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2021.

Komission puolesta

Paolo GENTILONI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1192, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2018, Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan käyttöönotosta (EUVL L 211, 22.8.2018, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/338, EUVL L 60, 28.2.2019, s. 17; komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1287, EUVL L 202, 31.7.2019, s. 110; komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/280, EUVL L 59, 28.2.2020, s. 9; komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/5086, EUVL L 248, 31.7.2020, s. 20; ja komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/271, EUVL L 61, 22.2.2021, s. 3.

3

(4)  Komission tiedonanto Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme, COM(2021) 500. Kreikkaa koskeva perusteellinen tarkastelu, COM(2021) 403.

4

(5)  Euroopan komissio: Tiukennettua valvontaa koskeva päivitys – Kreikka, kesäkuu 2021, COM(2021) 528.

5

(6)  Komission arvio Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta, SWD(2021)155.

6

(7)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2021, Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä.

7

(8)  COM(2021) 328 final.

8

(9)  Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Kreikan vuoden 2021 vakausohjelmasta.

9

(10)  Lähde: Kreikan keskuspankki, mitattuna yksittäisten pankkien tasolla.

10

(11)  Ks. esim. Euroopan komissio: Tiukennettua valvontaa koskeva päivitys – Kreikka, kesäkuu 2021, COM(2021) 528, ja neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2021, Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä, ja siihen liittyvä komission arvio (SWD(2021)155).

11

---