# Euroopa Liidu L 277/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 277 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik2. august 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 277

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik2. august 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1253, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/565 seoses jätkusuutlikkustegurite, -riskide ja -eelistustega arvestamise lõimimisega teatavatesse investeerimisühingute suhtes kohaldatavatesse organisatsioonilistesse nõuetesse ja tegutsemistingimustesse (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1254, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1255, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 231/2013 seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega, millega alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad peavad arvestama (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1256, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/35 seoses jätkusuutlikkusriskide lõimimisega kindlustus- ja edasikindlustusandjate üldjuhtimise nõuetesse (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1257, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) 2017/2358 ja (EL) 2017/2359 seoses jätkusuutlikkustegurite, -riskide ja -eelistustega arvestamise lõimimisega kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes kohaldatavatesse tootejärelevalve- ja juhtimisnõuetesse ning kindlustuspõhiste investeerimistoodete puhul kohaldatavatesse äritegevuse eeskirjadesse ja investeerimisnõustamisse (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1258, 26. juuli 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Őrségi tökmagolaj (KGT) | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1259, 26. juuli 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Tuzséri alma (KPN)) | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1260, 26. juuli 2021, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Pera Mantovana (KGT)) | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1261, 26. juuli 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Olio di Roma (KGT)) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1262, 26. juuli 2021, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Iaşi (KPN)) | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1263, 26. juuli 2021, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus (Muškat momjanski / Moscato di Momiano (KPN)) | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1264, 26. juuli 2021, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Coteaux du Libron (KGT)) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1265, 26. juuli 2021, millega registreeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 2 kohaselt piiritusjoogi geograafiline tähis Bayerischer Bärwurz | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1266, 29. juuli 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1267, 29. juuli 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes | 62 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1268, 29. juuli 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  ) | 99 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2021/1269, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 seoses jätkusuutlikkustegurite arvestamise lõimimisega tootejuhtimiskohustustesse (
  1
  ) | 137 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2021/1270, 21. aprill 2021, millega muudetakse direktiivi 2010/43/EL seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega, millega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) peavad arvestama (
  1
  ) | 141 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus (EL, Euratom) 2021/1271, 26. juuli 2021, millega nimetatakse ametisse Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktor | 145 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1272, 30. juuli 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Vatikani Linnriigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 148 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1273, 30. juuli 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks San Marino välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 151 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1253, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/565 seoses jätkusuutlikkustegurite, -riskide ja -eelistustega arvestamise lõimimisega teatavatesse investeerimisühingute suhtes kohaldatavatesse organisatsioonilistesse nõuetesse ja tegutsemistingimustesse (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1254, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1255, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 231/2013 seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega, millega alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad peavad arvestama (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1256, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/35 seoses jätkusuutlikkusriskide lõimimisega kindlustus- ja edasikindlustusandjate üldjuhtimise nõuetesse (
  1
  )

1

14

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1257, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) 2017/2358 ja (EL) 2017/2359 seoses jätkusuutlikkustegurite, -riskide ja -eelistustega arvestamise lõimimisega kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes kohaldatavatesse tootejärelevalve- ja juhtimisnõuetesse ning kindlustuspõhiste investeerimistoodete puhul kohaldatavatesse äritegevuse eeskirjadesse ja investeerimisnõustamisse (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1258, 26. juuli 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Őrségi tökmagolaj (KGT)

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1259, 26. juuli 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Tuzséri alma (KPN))

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1260, 26. juuli 2021, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Pera Mantovana (KGT))

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1261, 26. juuli 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Olio di Roma (KGT))

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1262, 26. juuli 2021, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Iaşi (KPN))

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1263, 26. juuli 2021, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus (Muškat momjanski / Moscato di Momiano (KPN))

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1264, 26. juuli 2021, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Coteaux du Libron (KGT))

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1265, 26. juuli 2021, millega registreeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 2 kohaselt piiritusjoogi geograafiline tähis Bayerischer Bärwurz

32

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1266, 29. juuli 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes

34

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1267, 29. juuli 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes

62

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1268, 29. juuli 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  )

1

99

DIREKTIIVID

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2021/1269, 21. aprill 2021, millega muudetakse delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 seoses jätkusuutlikkustegurite arvestamise lõimimisega tootejuhtimiskohustustesse (
  1
  )

1

137

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2021/1270, 21. aprill 2021, millega muudetakse direktiivi 2010/43/EL seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega, millega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) peavad arvestama (
  1
  )

1

141

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus (EL, Euratom) 2021/1271, 26. juuli 2021, millega nimetatakse ametisse Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktor

145

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1272, 30. juuli 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Vatikani Linnriigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

148

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1273, 30. juuli 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks San Marino välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

151

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1253,

21. aprill 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/565 seoses jätkusuutlikkustegurite, -riskide ja -eelistustega arvestamise lõimimisega teatavatesse investeerimisühingute suhtes kohaldatavatesse organisatsioonilistesse nõuetesse ja tegutsemistingimustesse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 12, artikli 24 lõiget 13 ja artikli 25 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleminek vähese CO2 heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heitega ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega. |
| --- | --- |

(1)

Üleminek vähese CO2 heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heitega ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega.

| (2) | Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust. |
| --- | --- |

(2)

Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust.

| (3) | 2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et investeerimisühingud peaksid osana oma kohustustest klientide ja potentsiaalsete klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Investeerimisühingud ei peaks seega pidevalt arvesse võtma üksnes kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis võivad tekkimise korral avaldada reaalset või potentsiaalset olulist negatiivset mõju investeeringu väärtusele. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/565 (7) pole jätkusuutlikkusriskidele sõnaselgelt viidatud. Seetõttu ning selleks, et tagada sisemenetluste ja organisatsioonilise korra nõuetekohane rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et investeerimisühingute protsessid, süsteemid ja sisekontroll peaksid kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi. |
| --- | --- |

(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et investeerimisühingud peaksid osana oma kohustustest klientide ja potentsiaalsete klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Investeerimisühingud ei peaks seega pidevalt arvesse võtma üksnes kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis võivad tekkimise korral avaldada reaalset või potentsiaalset olulist negatiivset mõju investeeringu väärtusele. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/565 (7) pole jätkusuutlikkusriskidele sõnaselgelt viidatud. Seetõttu ning selleks, et tagada sisemenetluste ja organisatsioonilise korra nõuetekohane rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et investeerimisühingute protsessid, süsteemid ja sisekontroll peaksid kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi.

| (4) | Et säilitada investorikaitse kõrge tase, peaksid investeerimisühingud kliendi või potentsiaalse kliendi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlakstegemisel võtma arvesse selliseid huvide konflikte, mis tulenevad kliendi jätkusuutlikkuseelistuste kaasamisest. Olemasolevate klientide puhul, kelle jaoks sobivuse hindamine on juba läbi viidud, peaks investeerimisühingutel olema võimalik teha olemasoleva sobivushinnangu järgmisel korrapärasel ajakohastamisel kindlaks kliendi isiklikud jätkusuutlikkuseelistused. |
| --- | --- |

(4)

Et säilitada investorikaitse kõrge tase, peaksid investeerimisühingud kliendi või potentsiaalse kliendi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlakstegemisel võtma arvesse selliseid huvide konflikte, mis tulenevad kliendi jätkusuutlikkuseelistuste kaasamisest. Olemasolevate klientide puhul, kelle jaoks sobivuse hindamine on juba läbi viidud, peaks investeerimisühingutel olema võimalik teha olemasoleva sobivushinnangu järgmisel korrapärasel ajakohastamisel kindlaks kliendi isiklikud jätkusuutlikkuseelistused.

| (5) | Investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise teenuseid osutavad investeerimisühingud peaks olema võimelised soovitama oma klientidele ja potentsiaalsetele klientidele sobivaid finantsinstrumente ja seega küsima küsimusi, millega tehakse kindlaks kliendi isiklikud jätkusuutlikkuseelistused. Kooskõlas investeerimisühingu kohustusega tegutseda oma klientide huvides peaksid klientidele ja potentsiaalsetele klientidele antud soovitused kajastama nende klientide väljendatud finantseesmärke ja jätkusuutlikkuseelistusi. Seepärast tuleb selgitada, et investeerimisühingutel peaks olema kehtestatud asjakohane kord tagamaks, et jätkusuutlikkustegurite arvestamisega nõustamisprotsessis ja portfelli valitsemises ei kaasne ebasobivate toodete müük ega finantsinstrumentide või strateegiate eksitav kujutamine jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, kui need tegelikult nendele ei vasta. Et selliseid teguviise või eksitamist vältida, peaksid investeerimisnõustamist pakkuvad investeerimisühingud enne kliendi või potentsiaalse kliendi võimalike jätkusuutlikkuseelistuste kohta küsimist kõigepealt hindama tema muid investeerimiseesmärke, ajakava ja individuaalseid asjaolusid. |
| --- | --- |

(5)

Investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise teenuseid osutavad investeerimisühingud peaks olema võimelised soovitama oma klientidele ja potentsiaalsetele klientidele sobivaid finantsinstrumente ja seega küsima küsimusi, millega tehakse kindlaks kliendi isiklikud jätkusuutlikkuseelistused. Kooskõlas investeerimisühingu kohustusega tegutseda oma klientide huvides peaksid klientidele ja potentsiaalsetele klientidele antud soovitused kajastama nende klientide väljendatud finantseesmärke ja jätkusuutlikkuseelistusi. Seepärast tuleb selgitada, et investeerimisühingutel peaks olema kehtestatud asjakohane kord tagamaks, et jätkusuutlikkustegurite arvestamisega nõustamisprotsessis ja portfelli valitsemises ei kaasne ebasobivate toodete müük ega finantsinstrumentide või strateegiate eksitav kujutamine jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, kui need tegelikult nendele ei vasta. Et selliseid teguviise või eksitamist vältida, peaksid investeerimisnõustamist pakkuvad investeerimisühingud enne kliendi või potentsiaalse kliendi võimalike jätkusuutlikkuseelistuste kohta küsimist kõigepealt hindama tema muid investeerimiseesmärke, ajakava ja individuaalseid asjaolusid.

| (6) | Praeguseks on välja töötatud erineva jätkusuutlikkustasemega finantsinstrumendid. Et võimaldada klientidel või potentsiaalsetel klientidel mõista erinevaid jätkusuutlikkustasemeid ja teha jätkusuutlikkuse seisukohast teadlikke investeerimisotsuseid, peaksid investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise teenuseid osutavad investeerimisühingud selgitama erinevust järgimiste vahel: ühelt poolt finantsinstrumendid, mis hõlmavad sellisesse majandustegevusse tehtavate jätkusuutlike investeeringute miinimumosa, mis kvalifitseerub keskkonnasäästlikuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (8) alusel, jätkusuutlikud investeeringud, mis on määratletud määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 17, ja finantsinstrumendid, mis võtavad arvesse peamist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mida võib soovitada kliendi isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, ning teiselt poolt muud kõnealuste erijoonteta finantsinstrumendid, mida ei tohiks soovitada klientidele või potentsiaalsetele klientidele, kellel on isiklikud jätkusuutlikkuseelistused. |
| --- | --- |

(6)

Praeguseks on välja töötatud erineva jätkusuutlikkustasemega finantsinstrumendid. Et võimaldada klientidel või potentsiaalsetel klientidel mõista erinevaid jätkusuutlikkustasemeid ja teha jätkusuutlikkuse seisukohast teadlikke investeerimisotsuseid, peaksid investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise teenuseid osutavad investeerimisühingud selgitama erinevust järgimiste vahel: ühelt poolt finantsinstrumendid, mis hõlmavad sellisesse majandustegevusse tehtavate jätkusuutlike investeeringute miinimumosa, mis kvalifitseerub keskkonnasäästlikuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (8) alusel, jätkusuutlikud investeeringud, mis on määratletud määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 17, ja finantsinstrumendid, mis võtavad arvesse peamist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mida võib soovitada kliendi isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, ning teiselt poolt muud kõnealuste erijoonteta finantsinstrumendid, mida ei tohiks soovitada klientidele või potentsiaalsetele klientidele, kellel on isiklikud jätkusuutlikkuseelistused.

| (7) | Tuleb pöörata tähelepanu rohepesu probleemile, mis seisneb eelkõige ebaõiglase konkurentsieelise saamises seeläbi, et finantsinstrumenti soovitatakse keskkonnasõbraliku või jätkusuutlikuna, kui see tegelikult ei vasta põhilistele keskkonna- või muudele jätkusuutlikkusega seotud standarditele. Ebasobivate toodete müügi ja rohepesu vältimiseks ei tohiks investeerimisühingud soovitada finantsinstrumente kui isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavaid instrumente või otsustada kaubelda nende kui isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavate finantsinstrumentidega, kui need finantsinstrumendid neile eelistustele ei vasta. Investeerimisühingud peaksid selgitama oma klientidele või potentsiaalsetele klientidele, mis põhjusel nad seda ei tee, ja need põhjused dokumenteerima. |
| --- | --- |

(7)

Tuleb pöörata tähelepanu rohepesu probleemile, mis seisneb eelkõige ebaõiglase konkurentsieelise saamises seeläbi, et finantsinstrumenti soovitatakse keskkonnasõbraliku või jätkusuutlikuna, kui see tegelikult ei vasta põhilistele keskkonna- või muudele jätkusuutlikkusega seotud standarditele. Ebasobivate toodete müügi ja rohepesu vältimiseks ei tohiks investeerimisühingud soovitada finantsinstrumente kui isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavaid instrumente või otsustada kaubelda nende kui isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavate finantsinstrumentidega, kui need finantsinstrumendid neile eelistustele ei vasta. Investeerimisühingud peaksid selgitama oma klientidele või potentsiaalsetele klientidele, mis põhjusel nad seda ei tee, ja need põhjused dokumenteerima.

| (8) | Tuleb selgitada, et isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele mittevastavaid finantsinstrumente võivad investeerimisühingud siiski soovitada, kuid mitte toodetena, mis vastavad isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele. Selleks et klientidele või potentsiaalsetele klientidele saaks anda täiendavaid soovitusi juhul, kui finantsinstrumendid ei vasta kliendi jätkusuutlikkuseelistustele, peaks kliendil olema võimalus kohandada teavet oma jätkusuutlikkuseelistuste kohta. Selleks et hoida ära ebasobivate toodete müüki ja rohepesu, peaksid investeerimisühingud kliendi otsuse ja kohandamist toetavad kliendi selgitused dokumenteerima. |
| --- | --- |

(8)

Tuleb selgitada, et isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele mittevastavaid finantsinstrumente võivad investeerimisühingud siiski soovitada, kuid mitte toodetena, mis vastavad isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele. Selleks et klientidele või potentsiaalsetele klientidele saaks anda täiendavaid soovitusi juhul, kui finantsinstrumendid ei vasta kliendi jätkusuutlikkuseelistustele, peaks kliendil olema võimalus kohandada teavet oma jätkusuutlikkuseelistuste kohta. Selleks et hoida ära ebasobivate toodete müüki ja rohepesu, peaksid investeerimisühingud kliendi otsuse ja kohandamist toetavad kliendi selgitused dokumenteerima.

| (9) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/565 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/565 vastavalt muuta.

| (10) | Pädevatele asutustele ja investeerimisühingutele tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses esitatud uute nõuetega kohanemiseks. Seepärast tuleks selle kohaldamine edasi lükata, |
| --- | --- |

(10)

Pädevatele asutustele ja investeerimisühingutele tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses esitatud uute nõuetega kohanemiseks. Seepärast tuleks selle kohaldamine edasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2017/565 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2017/565 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 2 lisatakse punktid 7, 8 ja 9:






  „7) | „jätkusuutlikkuseelistused“ – kliendi või potentsiaalse kliendi otsus selle kohta, kas ja mil määral tuleb tema investeeringusse kaasata üks või mitu järgmistest finantsinstrumentidest:






  a) | finantsinstrument, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse keskkonnasäästlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*1) artikli 2 punktis 1; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklile 2 lisatakse punktid 7, 8 ja 9:

„7)

„jätkusuutlikkuseelistused“ – kliendi või potentsiaalse kliendi otsus selle kohta, kas ja mil määral tuleb tema investeeringusse kaasata üks või mitu järgmistest finantsinstrumentidest:

a)

finantsinstrument, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse keskkonnasäästlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*1) artikli 2 punktis 1;

*1

| b) | finantsinstrument, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse jätkusuutlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*2) artikli 2 punktis 17; |
| --- | --- |

b)

finantsinstrument, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse jätkusuutlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*2) artikli 2 punktis 17;

*2

| c) | finantsinstrument, mille puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks kvalitatiivsed või kvantitatiivsed elemendid, mis arvessevõtmist tõendavad; |
| --- | --- |

c)

finantsinstrument, mille puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks kvalitatiivsed või kvantitatiivsed elemendid, mis arvessevõtmist tõendavad;

| 8) | „jätkusuutlikkustegurid“ – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 24 määratletud jätkusuutlikkustegurid; |
| --- | --- |

8)

„jätkusuutlikkustegurid“ – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 24 määratletud jätkusuutlikkustegurid;

| 9) | „jätkusuutlikkusriskid“ – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 22 määratletud jätkusuutlikkusriskid. |
| --- | --- |

9)

„jätkusuutlikkusriskid“ – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 22 määratletud jätkusuutlikkusriskid.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“
  "

*2

| 2) | Artikli 21 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Selle lõikes sätestatud nõuete täitmisel võtavad investeerimisühingud arvesse jätkusuutlikkusriske.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 21 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Selle lõikes sätestatud nõuete täitmisel võtavad investeerimisühingud arvesse jätkusuutlikkusriske.“;

| b) | lisatakse järgmine lõik:

  „Selles lõikes sätestatud nõuete täitmisel võtavad investeerimisühingud arvesse ühingu äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust ning äritegevuse käigus osutatavate investeerimisteenuste ja investeerimistegevuste laadi ja ulatust.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Selles lõikes sätestatud nõuete täitmisel võtavad investeerimisühingud arvesse ühingu äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust ning äritegevuse käigus osutatavate investeerimisteenuste ja investeerimistegevuste laadi ja ulatust.“

| 3) | Artikli 23 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kehtestavad ja rakendavad asjakohase riskijuhtimise poliitika ja menetlused, milles määratakse kindlaks ühingu tegevuse, protsesside ja süsteemidega seotud riskid ning vajaduse korral määratakse ühingu riskitaluvuse tase, ning kohaldavad neid jätkuvalt. Seda tehes võtavad investeerimisühingud arvesse jätkusuutlikkusriske;“. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 23 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kehtestavad ja rakendavad asjakohase riskijuhtimise poliitika ja menetlused, milles määratakse kindlaks ühingu tegevuse, protsesside ja süsteemidega seotud riskid ning vajaduse korral määratakse ühingu riskitaluvuse tase, ning kohaldavad neid jätkuvalt. Seda tehes võtavad investeerimisühingud arvesse jätkusuutlikkusriske;“.

| 4) | Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 33
  Klienti kahjustada võivad huvide konfliktid
  (direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ja artikkel 23)
  Investeerimisühingud võtavad investeerimis- või kõrvalteenuste või nende kombinatsiooni osutamisest tulenevate kliendi huvisid – sealhulgas tema jätkusuutlikkuseelistusi – kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlaksmääramisel miinimumnõuetena arvesse seda, kas investeerimisühing, asjaomane isik või ühingu kontrollimisega otseselt või kaudselt seotud isik on tulenevalt investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisest või investeerimistegevusest või muul põhjusel mõnes järgmistest olukordadest:






  a) | on tõenäoline, et ühing või kõnealune isik saab kliendi arvel rahalist kasu või väldib rahalist kahju; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 33

Klienti kahjustada võivad huvide konfliktid

(direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ja artikkel 23)

Investeerimisühingud võtavad investeerimis- või kõrvalteenuste või nende kombinatsiooni osutamisest tulenevate kliendi huvisid – sealhulgas tema jätkusuutlikkuseelistusi – kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlaksmääramisel miinimumnõuetena arvesse seda, kas investeerimisühing, asjaomane isik või ühingu kontrollimisega otseselt või kaudselt seotud isik on tulenevalt investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisest või investeerimistegevusest või muul põhjusel mõnes järgmistest olukordadest:

a)

on tõenäoline, et ühing või kõnealune isik saab kliendi arvel rahalist kasu või väldib rahalist kahju;

| b) | kliendile osutatud teenuse või kliendi nimel tehtud tehingu tulemuse puhul erinevad ühingu või kõnealuse isiku huvid kliendi huvidest; |
| --- | --- |

b)

kliendile osutatud teenuse või kliendi nimel tehtud tehingu tulemuse puhul erinevad ühingu või kõnealuse isiku huvid kliendi huvidest;

| c) | ühingul või kõnealusel isikul on rahaline või muu stiimul eelistada kliendi huvidele mõne teise kliendi või klientide grupi huve; |
| --- | --- |

c)

ühingul või kõnealusel isikul on rahaline või muu stiimul eelistada kliendi huvidele mõne teise kliendi või klientide grupi huve;

| d) | ühing või kõnealune isik on tegev kliendiga samas ettevõtlusvaldkonnas; |
| --- | --- |

d)

ühing või kõnealune isik on tegev kliendiga samas ettevõtlusvaldkonnas;

| e) | ühing või kõnealune isik saab muult isikult kui klient seoses kliendile osutatava teenusega hüvesid rahalise või mitterahalise hüve või teenuse kujul.“ |
| --- | --- |

e)

ühing või kõnealune isik saab muult isikult kui klient seoses kliendile osutatava teenusega hüvesid rahalise või mitterahalise hüve või teenuse kujul.“

| 5) | Artikli 52 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Investeerimisühingud peavad kirjeldama järgmist:






  a) | arvessevõetavate finantsinstrumentide liigid; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 52 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Investeerimisühingud peavad kirjeldama järgmist:

a)

arvessevõetavate finantsinstrumentide liigid;

| b) | finantsinstrumentide valik ja iga instrumendi liigi puhul analüüsitud pakkujad vastavalt teenuse ulatusele; |
| --- | --- |

b)

finantsinstrumentide valik ja iga instrumendi liigi puhul analüüsitud pakkujad vastavalt teenuse ulatusele;

| c) | kui see on asjakohane, finantsinstrumentide valikuprotsessis arvesse võetud jätkusuutlikkustegurid; |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, finantsinstrumentide valikuprotsessis arvesse võetud jätkusuutlikkustegurid;

| d) | sõltumatu nõustamise korral, kuidas osutatud teenus vastab sõltumatu investeerimisnõustamise tingimustele, ning tegurid, mida võetakse arvesse valikuprotsessis, mida investeerimisühing kasutab finantsinstrumentide soovitamiseks, sealhulgas finantsinstrumentide riskid, kulud ja keerukus.“ |
| --- | --- |

d)

sõltumatu nõustamise korral, kuidas osutatud teenus vastab sõltumatu investeerimisnõustamise tingimustele, ning tegurid, mida võetakse arvesse valikuprotsessis, mida investeerimisühing kasutab finantsinstrumentide soovitamiseks, sealhulgas finantsinstrumentide riskid, kulud ja keerukus.“

| 6) | Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | tehing vastab asjaomase kliendi investeerimiseesmärkidele, sealhulgas kliendi riskitaluvusele ja jätkusuutlikkuseelistustele;“; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

tehing vastab asjaomase kliendi investeerimiseesmärkidele, sealhulgas kliendi riskitaluvusele ja jätkusuutlikkuseelistustele;“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kliendi või potentsiaalse kliendi investeerimiseesmärke käsitlev teave hõlmab vajaduse korral teavet selle kohta, kui kaua klient soovib investeeringut hoida, ning tema riskivõtmiseelistuste, riskitaluvuse, investeeringu eesmärgi ja lisaks jätkusuutlikkuseelistuste kohta.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kliendi või potentsiaalse kliendi investeerimiseesmärke käsitlev teave hõlmab vajaduse korral teavet selle kohta, kui kaua klient soovib investeeringut hoida, ning tema riskivõtmiseelistuste, riskitaluvuse, investeeringu eesmärgi ja lisaks jätkusuutlikkuseelistuste kohta.“;

| c) | lõige 9 asendatakse järgmisega:

  „9.   Investeerimisühingud rakendavat piisavat poliitikat ja korda (ning on võimelised seda tõendama), et tagada, et nad mõistavad nende klientidele valitud investeerimisteenuste ja finantsinstrumentide laadi, omadusi, sealhulgas kulusid ja riske, ning klientide jätkusuutlikkuseelistusi ning et nad hindavad, võttes samal ajal arvesse kulusid ja keerukust, kas samaväärsed investeerimisteenused või finantsinstrumendid võivad vastata nende kliendi profiilile.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Investeerimisühingud rakendavat piisavat poliitikat ja korda (ning on võimelised seda tõendama), et tagada, et nad mõistavad nende klientidele valitud investeerimisteenuste ja finantsinstrumentide laadi, omadusi, sealhulgas kulusid ja riske, ning klientide jätkusuutlikkuseelistusi ning et nad hindavad, võttes samal ajal arvesse kulusid ja keerukust, kas samaväärsed investeerimisteenused või finantsinstrumendid võivad vastata nende kliendi profiilile.“;

| d) | lõige 10 asendatakse järgmisega:

  „10.   Investeerimisnõustamise või väärtpaberiportfelli valitsemise teenuse pakkumisel ei anna investeerimisühing soovitust ega otsusta kaubelda, kui ükski teenus või instrument ei ole kliendi jaoks sobiv.
  Investeerimisühing ei soovita finantsinstrumente ega otsusta kaubelda selliste instrumentidega kui kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseelistustele vastavate instrumentidega, kui need finantsinstrumendid nendele eelistustele ei vasta. Investeerimisühing selgitab oma kliendile või potentsiaalsele kliendile, mis põhjusel ta seda ei tee, ja dokumenteerib need põhjused.
  Kui ükski finantsinstrument ei vasta kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseelistustele ja klient otsustab oma jätkusuutlikkuseelistusi kohandada, dokumenteerib investeerimisühing kliendi otsuse, sealhulgas kõnealuse otsuse põhjused.“; |
| --- | --- |

d)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Investeerimisnõustamise või väärtpaberiportfelli valitsemise teenuse pakkumisel ei anna investeerimisühing soovitust ega otsusta kaubelda, kui ükski teenus või instrument ei ole kliendi jaoks sobiv.

Investeerimisühing ei soovita finantsinstrumente ega otsusta kaubelda selliste instrumentidega kui kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseelistustele vastavate instrumentidega, kui need finantsinstrumendid nendele eelistustele ei vasta. Investeerimisühing selgitab oma kliendile või potentsiaalsele kliendile, mis põhjusel ta seda ei tee, ja dokumenteerib need põhjused.

Kui ükski finantsinstrument ei vasta kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseelistustele ja klient otsustab oma jätkusuutlikkuseelistusi kohandada, dokumenteerib investeerimisühing kliendi otsuse, sealhulgas kõnealuse otsuse põhjused.“;

| e) | lõike 12 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „12.   Investeerimisnõustamist pakkudes esitavad investeerimisühingud jaekliendile aruande, mis hõlmab pakutud nõustamise kokkuvõtet ning milles on selgitatud, kuidas on antud soovitus jaekliendile sobiv, sealhulgas seda, kuidas see vastab kliendi investeerimiseesmärkidele ja isiklikele asjaoludele seoses nõutava investeerimise tähtajaga, kliendi teadmistele ja kogemustele, kliendi suhtumisele riski, tema suutlikkusele kanda kahjumit ning tema jätkusuutlikkuseelistustele.“; |
| --- | --- |

e)

lõike 12 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„12.   Investeerimisnõustamist pakkudes esitavad investeerimisühingud jaekliendile aruande, mis hõlmab pakutud nõustamise kokkuvõtet ning milles on selgitatud, kuidas on antud soovitus jaekliendile sobiv, sealhulgas seda, kuidas see vastab kliendi investeerimiseesmärkidele ja isiklikele asjaoludele seoses nõutava investeerimise tähtajaga, kliendi teadmistele ja kogemustele, kliendi suhtumisele riski, tema suutlikkusele kanda kahjumit ning tema jätkusuutlikkuseelistustele.“;

| f) | lõikesse 13 lisatakse uus lõik:

  „Nõuded klientide või potentsiaalsete klientide jätkusuutlikkuseelistustele vastamise kohta, kui need on asjakohased, ei muuda esimeses lõigus sätestatud tingimusi.“ |
| --- | --- |

f)

lõikesse 13 lisatakse uus lõik:

„Nõuded klientide või potentsiaalsete klientide jätkusuutlikkuseelistustele vastamise kohta, kui need on asjakohased, ei muuda esimeses lõigus sätestatud tingimusi.“

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 2. augustist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

8

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1254,

21. aprill 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 12 ja artikli 27 lõiget 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | On ilmnenud vead komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/565 (2) artikli 1 lõikes 1, kuna sellega nähakse ette kõnealuse määruse artikli 59 lõike 4, artikli 60 ja IV peatüki kohaldamine artikli 64 lõike 4, artikli 65 ja VIII peatüki asemel. |
| --- | --- |

(1)

On ilmnenud vead komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/565 (2) artikli 1 lõikes 1, kuna sellega nähakse ette kõnealuse määruse artikli 59 lõike 4, artikli 60 ja IV peatüki kohaldamine artikli 64 lõike 4, artikli 65 ja VIII peatüki asemel.

| (2) | On ilmnenud vead delegeeritud määruse (EL) 2017/565 I lisa mitmes ristviites, täpsemalt rubriikides „Kliendi hindamine“, „Korralduste käitlemine“, „Kliendi korraldused ja tehingud“, „Klientidele esitatavad aruanded“, „Klientidega suhtlemine“ ja „Organisatsioonilised nõuded“. |
| --- | --- |

(2)

On ilmnenud vead delegeeritud määruse (EL) 2017/565 I lisa mitmes ristviites, täpsemalt rubriikides „Kliendi hindamine“, „Korralduste käitlemine“, „Kliendi korraldused ja tehingud“, „Klientidele esitatavad aruanded“, „Klientidega suhtlemine“ ja „Organisatsioonilised nõuded“.

| (3) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/565 vastavalt parandada, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/565 vastavalt parandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2017/565 parandatakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesoleva määruse II peatükki, III peatüki 1.–4. jagu, artikli 64 lõiget 4, artiklit 65 ning 6. ja 8. jagu ning sel määral, mil need nimetatud sätetega seonduvad, I peatükki ja VIII peatükki kohaldatakse fondivalitsejate suhtes, kes pakuvad teenuseid vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 6 lõikele 4 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (*1) artikli 6 lõikele 6.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva määruse II peatükki, III peatüki 1.–4. jagu, artikli 64 lõiget 4, artiklit 65 ning 6. ja 8. jagu ning sel määral, mil need nimetatud sätetega seonduvad, I peatükki ja VIII peatükki kohaldatakse fondivalitsejate suhtes, kes pakuvad teenuseid vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 6 lõikele 4 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (*1) artikli 6 lõikele 6.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).“
  "

*1

| 2) | I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 1).

2

---

LISA

„I LISA

Arvestuse pidamine

Nimekiri minimaalsetest andmetest või dokumentidest, mida investeerimisühingud peavad sõltuvalt oma tegevuse laadist säilitama

| Kohustuse laad | Andmete või dokumendi liik | Sisu kokkuvõte | Viide õigusaktile |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliendi hindamine |
| | Klientidele esitatav teave | Sisu vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõikele 4 ning käesoleva määruse artiklitele 44–51 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 4
  Käesoleva määruse artiklid 44–51 |
| | Klientidega sõlmitud lepingud | Andmed, mis esitatakse vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõikele 5 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõige 5
  Käesoleva määruse artikkel 58 |
| | Sobivuse ja asjakohasuse hindamine | Sisu vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõigetele 2 ja 3 ning käesoleva määruse artiklitele 54, 55 ja 60 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõiked 2 ja 3
  Käesoleva määruse artiklid 54, 55 ja 56 |
| Korralduste käitlemine |
| | Klientide korralduste käitlemine – koondatud tehingud | Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklitele 67–70 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 1 ja artikli 28 lõige 1
  Käesoleva määruse artiklid 67–70 |
| | Oma arvel tehtavate tehingute koondamine ja jaotamine | Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 69 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 1 ja artikli 28 lõige 1
  Käesoleva määruse artikkel 69 |
| Kliendi korraldused ja tehingud |
| | Arvestuse pidamine kliendi korralduste ja tehinguotsuste kohta | Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 74 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 6
  Käesoleva määruse artikkel 74 |
| | Arvestuse pidamine tehingute ja korralduste töötlemise kohta | Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 75 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 6
  Käesoleva määruse artikkel 75 |
| Klientidele esitatavad aruanded |
| | Kohustus seoses klientidele osutatavate teenustega | Sisu vastavalt käesoleva määruse artiklitele 59–63 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõiked 1 ja 6 ning artikli 25 lõiked 1 ja 6
  Käesoleva määruse artiklid 59–63 |
| Kliendi varade kaitsmine |
| | Investeerimisühingu hoitavad kliendi finantsinstrumendid | Andmed, mis esitatakse vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõikele 8 ning komisjoni delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artiklile 2 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 8
  Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artikkel 2 |
| | Investeerimisühingu hoitavad kliendi vahendid | Andmed, mis esitatakse vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõikele 9 ning delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artiklile 2 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 9
  Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artikkel 2 |
| | Kliendi finantsinstrumentide kasutamine | Andmed, mis esitatakse vastavalt delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artiklile 5 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõiked 8, 9 ja 10
  Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artikkel 5 |
| Klientidega suhtlemine |
| | Teave kulude ja seonduvate tasude kohta | Sisu vastavalt käesoleva määruse artiklile 50 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõike 4 punkt c
  Käesoleva määruse artikkel 50 |
| | Investeerimisühingu ja tema teenuste, finantsinstrumentide ja kliendi varade kaitsmise kohta esitatav teave | Sisu vastavalt käesoleva määruse artiklitele 47, 48 ja 49 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 4
  Käesoleva määruse artiklid 47, 48 ja 49 |
| | Klientidele esitatav teave | Teabevahetuse andmed | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 3
  Käesoleva määruse artikkel 46 |
| | Reklaamteated (v.a suulised) | Kõik investeerimisühingu edastatavad reklaamteated (v.a suulised), nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklites 44 ja 46 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 3
  Käesoleva määruse artiklid 44 ja 46 |
| | Jaeklientide investeerimisnõustamine | i) Investeerimisnõustamise toimumise fakt, kellaaeg ja kuupäev, ii) soovitatud finantsinstrument ning iii) kliendile esitatud sobivusaruanne | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõige 6
  Käesoleva määruse artikkel 54 |
| | Investeerimisanalüüsid | Kõik investeerimisanalüüsid, mida investeerimisühing edastab püsival andmekandjal | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 3
  Käesoleva määruse artiklid 36 ja 37 |
| Organisatsioonilised nõuded |
| | Ühingu äritegevus ja sisekord | Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktile f | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõiked 2–10
  Käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punkt f |
| | Vastavusaruanded | Iga vastavusaruanne juhtorganile | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2
  Käesoleva määruse artikli 22 lõike 2 punkt c ja artikli 25 lõige 2 |
| | Huvide konfliktide andmed | Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 35 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3
  Käesoleva määruse artikkel 35 |
| | Hüved | Klientidele avaldatav teave vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõikele 9 | Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 9
  Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artiklid 11, 12 ja 13 |
| | Riskijuhtimisaruanded | Kõik kõrgemale juhtkonnale esitatavad riskijuhtimisaruanded | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 5
  Käesoleva määruse artikli 23 lõike 1 punkt b ja artikli 25 lõige 2 |
| | Siseauditi aruanded | Kõik kõrgemale juhtkonnale esitatavad siseauditi aruanded | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 5
  Käesoleva määruse artikkel 24 ja artikli 25 lõige 2 |
| | Kaebuste lahendamise andmed | Kõik kaebused ja kaebuste lahendamiseks võetud meetmed | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2
  Käesoleva määruse artikkel 26 |
| | Isiklike tehingute andmed | Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 29 lõike 5 punktile c | Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2
  Käesoleva määruse artikli 29 lõike 5 punkt c |

Kohustuse laad

Andmete või dokumendi liik

Sisu kokkuvõte

Viide õigusaktile

Kliendi hindamine

Klientidele esitatav teave

Sisu vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõikele 4 ning käesoleva määruse artiklitele 44–51

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 4

Käesoleva määruse artiklid 44–51

Klientidega sõlmitud lepingud

Andmed, mis esitatakse vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõikele 5

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõige 5

Käesoleva määruse artikkel 58

Sobivuse ja asjakohasuse hindamine

Sisu vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõigetele 2 ja 3 ning käesoleva määruse artiklitele 54, 55 ja 60

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõiked 2 ja 3

Käesoleva määruse artiklid 54, 55 ja 56

Korralduste käitlemine

Klientide korralduste käitlemine – koondatud tehingud

Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklitele 67–70

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 1 ja artikli 28 lõige 1

Käesoleva määruse artiklid 67–70

Oma arvel tehtavate tehingute koondamine ja jaotamine

Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 69

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 1 ja artikli 28 lõige 1

Käesoleva määruse artikkel 69

Kliendi korraldused ja tehingud

Arvestuse pidamine kliendi korralduste ja tehinguotsuste kohta

Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 74

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 6

Käesoleva määruse artikkel 74

Arvestuse pidamine tehingute ja korralduste töötlemise kohta

Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 75

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 6

Käesoleva määruse artikkel 75

Klientidele esitatavad aruanded

Kohustus seoses klientidele osutatavate teenustega

Sisu vastavalt käesoleva määruse artiklitele 59–63

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõiked 1 ja 6 ning artikli 25 lõiked 1 ja 6

Käesoleva määruse artiklid 59–63

Kliendi varade kaitsmine

Investeerimisühingu hoitavad kliendi finantsinstrumendid

Andmed, mis esitatakse vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõikele 8 ning komisjoni delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artiklile 2

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 8

Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artikkel 2

Investeerimisühingu hoitavad kliendi vahendid

Andmed, mis esitatakse vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõikele 9 ning delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artiklile 2

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 9

Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artikkel 2

Kliendi finantsinstrumentide kasutamine

Andmed, mis esitatakse vastavalt delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artiklile 5

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõiked 8, 9 ja 10

Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artikkel 5

Klientidega suhtlemine

Teave kulude ja seonduvate tasude kohta

Sisu vastavalt käesoleva määruse artiklile 50

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõike 4 punkt c

Käesoleva määruse artikkel 50

Investeerimisühingu ja tema teenuste, finantsinstrumentide ja kliendi varade kaitsmise kohta esitatav teave

Sisu vastavalt käesoleva määruse artiklitele 47, 48 ja 49

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 4

Käesoleva määruse artiklid 47, 48 ja 49

Klientidele esitatav teave

Teabevahetuse andmed

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 3

Käesoleva määruse artikkel 46

Reklaamteated (v.a suulised)

Kõik investeerimisühingu edastatavad reklaamteated (v.a suulised), nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklites 44 ja 46

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 3

Käesoleva määruse artiklid 44 ja 46

Jaeklientide investeerimisnõustamine

i) Investeerimisnõustamise toimumise fakt, kellaaeg ja kuupäev, ii) soovitatud finantsinstrument ning iii) kliendile esitatud sobivusaruanne

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõige 6

Käesoleva määruse artikkel 54

Investeerimisanalüüsid

Kõik investeerimisanalüüsid, mida investeerimisühing edastab püsival andmekandjal

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 3

Käesoleva määruse artiklid 36 ja 37

Organisatsioonilised nõuded

Ühingu äritegevus ja sisekord

Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punktile f

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõiked 2–10

Käesoleva määruse artikli 21 lõike 1 punkt f

Vastavusaruanded

Iga vastavusaruanne juhtorganile

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2

Käesoleva määruse artikli 22 lõike 2 punkt c ja artikli 25 lõige 2

Huvide konfliktide andmed

Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 35

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3

Käesoleva määruse artikkel 35

Hüved

Klientidele avaldatav teave vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõikele 9

Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 9

Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 artiklid 11, 12 ja 13

Riskijuhtimisaruanded

Kõik kõrgemale juhtkonnale esitatavad riskijuhtimisaruanded

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 5

Käesoleva määruse artikli 23 lõike 1 punkt b ja artikli 25 lõige 2

Siseauditi aruanded

Kõik kõrgemale juhtkonnale esitatavad siseauditi aruanded

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 5

Käesoleva määruse artikkel 24 ja artikli 25 lõige 2

Kaebuste lahendamise andmed

Kõik kaebused ja kaebuste lahendamiseks võetud meetmed

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2

Käesoleva määruse artikkel 26

Isiklike tehingute andmed

Andmed, mis esitatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 29 lõike 5 punktile c

Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2

Käesoleva määruse artikli 29 lõike 5 punkt c

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/11

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1255,

21. aprill 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 231/2013 seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega, millega alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad peavad arvestama

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 3, artikli 14 lõiget 4, artikli 15 lõiget 5 ja artikli 18 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleminek vähese CO2-heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega. |
| --- | --- |

(1)

Üleminek vähese CO2-heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega.

| (2) | Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust. |
| --- | --- |

(2)

Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust.

| (3) | 2018. aasta märtsis avaldas komisjon tegevuskava „Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud ja seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et alternatiivsete investeerimisfondide (AIFid) valitsejad peaksid osana oma kohustustest klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Niisiis ei peaks AIFide valitsejad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 231/2013 (7) ei ole jätkusuutlikkusriskidele sõnaselgelt viidatud. Seetõttu ning selleks, et tagada sisekorra ja organisatsioonilise korralduse korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et AIFide valitsejate protsessid, süsteemid ja sisekontroll peavad kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi. |
| --- | --- |

(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon tegevuskava „Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud ja seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et alternatiivsete investeerimisfondide (AIFid) valitsejad peaksid osana oma kohustustest klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Niisiis ei peaks AIFide valitsejad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 231/2013 (7) ei ole jätkusuutlikkusriskidele sõnaselgelt viidatud. Seetõttu ning selleks, et tagada sisekorra ja organisatsioonilise korralduse korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et AIFide valitsejate protsessid, süsteemid ja sisekontroll peavad kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi.

| (4) | Määruse (EL) 2019/2088 kohaselt peavad AIFide valitsejad, kes peavad analüüsima investeerimisotsuste peamist kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele või teevad seda vabatahtlikult, avalikustama, kuidas nende hoolsuskohustuse põhimõtetes sellise mõjuga arvestatakse. Et säiliks määruse (EL) 2019/2088 ja delegeeritud määruse (EL) nr 231/2013 kooskõla, peaks see kohustus kajastuma ka delegeeritud määruses (EL) nr 231/2013. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2019/2088 kohaselt peavad AIFide valitsejad, kes peavad analüüsima investeerimisotsuste peamist kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele või teevad seda vabatahtlikult, avalikustama, kuidas nende hoolsuskohustuse põhimõtetes sellise mõjuga arvestatakse. Et säiliks määruse (EL) 2019/2088 ja delegeeritud määruse (EL) nr 231/2013 kooskõla, peaks see kohustus kajastuma ka delegeeritud määruses (EL) nr 231/2013.

| (5) | Et säiliks investorikaitse kõrge tase, peaksid AIFide valitsejad AIFi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlaksmääramisel võtma arvesse selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega. Sellised konfliktid võivad tekkida asjaomaste töötajate töötasust või isiklikest tehingutest, tekitada rohepesu, investeerimisstrateegiate väärmüümist või eksitamist või tekkida sellest, et eri AIFidel on sama fondivalitseja. |
| --- | --- |

(5)

Et säiliks investorikaitse kõrge tase, peaksid AIFide valitsejad AIFi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlaksmääramisel võtma arvesse selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega. Sellised konfliktid võivad tekkida asjaomaste töötajate töötasust või isiklikest tehingutest, tekitada rohepesu, investeerimisstrateegiate väärmüümist või eksitamist või tekkida sellest, et eri AIFidel on sama fondivalitseja.

| (6) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 231/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 231/2013 vastavalt muuta.

| (7) | Pädevatele asutustele ja AIFide valitsejatele tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses esitatud uute nõuetega kohanemiseks. Seepärast tuleks selle kohaldamisega viivitada, |
| --- | --- |

(7)

Pädevatele asutustele ja AIFide valitsejatele tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses esitatud uute nõuetega kohanemiseks. Seepärast tuleks selle kohaldamisega viivitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) nr 231/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmised punktid 6 ja 7:






  „6) | „jätkusuutlikkusrisk“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 22 määratletud riskid; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmised punktid 6 ja 7:

„6)

„jätkusuutlikkusrisk“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 22 määratletud riskid;

| 7) | „jätkusuutlikkustegurid“ – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 24 määratletud tegurid. |
| --- | --- |

7)

„jätkusuutlikkustegurid“ – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 24 määratletud tegurid.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“
  "

| 2) | Artiklisse 18 lisatakse järgmised lõiked 5 ja 6:

  „5.   AIFide valitsejad arvestavad lõigetes 1–3 sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.


  6.   Kui AIFide valitsejad analüüsivad investeerimisotsuste olulisimat kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele (nagu on kirjeldatud määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a või nõutud sama artikli lõigetes 3 ja 4), arvestavad nad sellise mõjuga ka käesoleva artikli lõigetes 1–3 sätestatud nõuete täitmisel.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 18 lisatakse järgmised lõiked 5 ja 6:

„5.   AIFide valitsejad arvestavad lõigetes 1–3 sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.

6.   Kui AIFide valitsejad analüüsivad investeerimisotsuste olulisimat kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele (nagu on kirjeldatud määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a või nõutud sama artikli lõigetes 3 ja 4), arvestavad nad sellise mõjuga ka käesoleva artikli lõigetes 1–3 sätestatud nõuete täitmisel.“

| 3) | Artiklisse 22 lisatakse järgmine lõige 3:

  „3.   AIFide valitsejatel peavad lõikes 1 sätestatud otstarbel olema tulemuslikuks jätkusuutlikkusriskidega arvestamiseks vajalikud ressursid ja oskusteave.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 22 lisatakse järgmine lõige 3:

„3.   AIFide valitsejatel peavad lõikes 1 sätestatud otstarbel olema tulemuslikuks jätkusuutlikkusriskidega arvestamiseks vajalikud ressursid ja oskusteave.“

| 4) | Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõik:

  „AIFide valitsejad tagavad, et kui nad määravad kindlaks AIFide huve kahjustada võivate huvide konfliktide liike, võtavad nad arvesse ka selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega.“ |
| --- | --- |

4)

Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõik:

„AIFide valitsejad tagavad, et kui nad määravad kindlaks AIFide huve kahjustada võivate huvide konfliktide liike, võtavad nad arvesse ka selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega.“

| 5) | Artikli 40 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Riskijuhtimispoliitika hõlmab menetlusi, mis võimaldavad AIFi valitsejal hinnata iga valitsetava AIFi turu-, likviidsus-, jätkusuutlikkus- ja vastaspooleriske ning AIFi kõiki muid asjakohasid riske (sh operatsiooniriskid), mis võivad iga valitsetava AIFi puhul olla olulised.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 40 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Riskijuhtimispoliitika hõlmab menetlusi, mis võimaldavad AIFi valitsejal hinnata iga valitsetava AIFi turu-, likviidsus-, jätkusuutlikkus- ja vastaspooleriske ning AIFi kõiki muid asjakohasid riske (sh operatsiooniriskid), mis võivad iga valitsetava AIFi puhul olla olulised.“

| 6) | Artikli 57 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „AIFide valitsejad arvestavad esimeses lõigus sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 57 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„AIFide valitsejad arvestavad esimeses lõigus sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.“

| 7) | Artikli 60 lõikesse 2 lisatakse punkt i järgmises sõnastuses:






  „i) | vastutab punktides a–h nimetatud tegevustes jätkusuutlikkusriskidega arvestamise eest.“ |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 60 lõikesse 2 lisatakse punkt i järgmises sõnastuses:

„i)

vastutab punktides a–h nimetatud tegevustes jätkusuutlikkusriskidega arvestamise eest.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega (ELT L 83, 22.3.2013, lk 1).

7

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/14

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1256,

21. aprill 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/35 seoses jätkusuutlikkusriskide lõimimisega kindlustus- ja edasikindlustusandjate üldjuhtimise nõuetesse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 50 lõiget 1 ja artikli 135 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleminek vähese CO2-heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heitega ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega. |
| --- | --- |

(1)

Üleminek vähese CO2-heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heitega ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega.

| (2) | Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele pikaajalisi selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust. |
| --- | --- |

(2)

Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele pikaajalisi selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust.

| (3) | 2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud ambitsioonikas ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid osana oma kohustustest kindlustusvõtjate ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Seega ei peaks kindlustus- ja edasikindlustusandjad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu või kohustuse väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/35 (7) pole jätkusuutlikkusriskidele sõnaselgelt viidatud. Seetõttu ning selleks, et tagada üldjuhtimissüsteemi korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et kindlustus- ja edasikindlustusandjate üldjuhtimissüsteem ja nende üldiste maksevõimevajaduste hindamine peaksid kajastama jätkusuutlikkusriske. |
| --- | --- |

(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud ambitsioonikas ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid osana oma kohustustest kindlustusvõtjate ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Seega ei peaks kindlustus- ja edasikindlustusandjad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu või kohustuse väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/35 (7) pole jätkusuutlikkusriskidele sõnaselgelt viidatud. Seetõttu ning selleks, et tagada üldjuhtimissüsteemi korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et kindlustus- ja edasikindlustusandjate üldjuhtimissüsteem ja nende üldiste maksevõimevajaduste hindamine peaksid kajastama jätkusuutlikkusriske.

| (4) | Kindlustusandjad, kes kooskõlas määrusega (EL) 2019/2088 avalikustavad peamise kahjuliku mõju jätkusuutlikkusteguritele, peaksid ka oma protsesse, süsteeme ja sisekontrolli seoses sellise avalikustamisega kohandama. |
| --- | --- |

(4)

Kindlustusandjad, kes kooskõlas määrusega (EL) 2019/2088 avalikustavad peamise kahjuliku mõju jätkusuutlikkusteguritele, peaksid ka oma protsesse, süsteeme ja sisekontrolli seoses sellise avalikustamisega kohandama.

| (5) | Arvestades komisjoni soovi tagada kliima- ja keskkonnariskide juhtimise ja nendega arvestamise lõimimine finantssüsteemi ning seda, kui tähtis on selles, et kindlustus- ja edasikindlustusandjate töötajad juhiks riskijuhtimissüsteemi tuvastatud riske tulemuslikult, tasustamispoliitika, peaks kindlustus- ja edasikindlustusandjate tasustamispoliitika sisaldama teavet selle kohta, kuidas on selles arvestatud jätkusuutlikkusriskide lõimimisega riskijuhtimissüsteemi. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades komisjoni soovi tagada kliima- ja keskkonnariskide juhtimise ja nendega arvestamise lõimimine finantssüsteemi ning seda, kui tähtis on selles, et kindlustus- ja edasikindlustusandjate töötajad juhiks riskijuhtimissüsteemi tuvastatud riske tulemuslikult, tasustamispoliitika, peaks kindlustus- ja edasikindlustusandjate tasustamispoliitika sisaldama teavet selle kohta, kuidas on selles arvestatud jätkusuutlikkusriskide lõimimisega riskijuhtimissüsteemi.

| (6) | Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 132 sätestatud mõistlikkuse põhimõtte kohaselt peavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad investeerima vaid varadesse, mille riske nad suudavad korralikult tuvastada, mõõta, jälgida, juhtida ja ohjata ning neist aru anda. Et tagada kliima- ja keskkonnariskide tulemuslik juhtimine kindlustus- ja edasikindlustusandjates, tuleb mõistlikkuse põhimõtte rakendamisel võtta arvesse jätkusuutlikkusriske ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate investeerimises peaksid kajastuma klientide jätkusuutlikkusega seotud eelistused, millega arvestatakse toote heakskiitmisel. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 132 sätestatud mõistlikkuse põhimõtte kohaselt peavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad investeerima vaid varadesse, mille riske nad suudavad korralikult tuvastada, mõõta, jälgida, juhtida ja ohjata ning neist aru anda. Et tagada kliima- ja keskkonnariskide tulemuslik juhtimine kindlustus- ja edasikindlustusandjates, tuleb mõistlikkuse põhimõtte rakendamisel võtta arvesse jätkusuutlikkusriske ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate investeerimises peaksid kajastuma klientide jätkusuutlikkusega seotud eelistused, millega arvestatakse toote heakskiitmisel.

| (7) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/35 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/35 vastavalt muuta.

| (8) | Järelevalveasutustele ning kindlustus- ja edasikindlustusandjatele tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses esitatud uute nõuetega kohanemiseks. Seepärast tuleks selle kohaldamisega viivitada, |
| --- | --- |

(8)

Järelevalveasutustele ning kindlustus- ja edasikindlustusandjatele tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses esitatud uute nõuetega kohanemiseks. Seepärast tuleks selle kohaldamisega viivitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2015/35 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklile 1 lisatakse järgmised punktid 55c ja 55e:






  „55.c | „jätkusuutlikkusrisk“ – keskkonnaalane, sotsiaalne või juhtimisega seotud sündmus või tingimus, mis toimumise korral võib avaldada investeeringu või kohustuse väärtusele reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklile 1 lisatakse järgmised punktid 55c ja 55e:

„55.c

„jätkusuutlikkusrisk“ – keskkonnaalane, sotsiaalne või juhtimisega seotud sündmus või tingimus, mis toimumise korral võib avaldada investeeringu või kohustuse väärtusele reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju;

| 55.d | „jätkusuutlikkustegurid“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 24 määratletud jätkusuutlikkustegurid; |
| --- | --- |

55.d

„jätkusuutlikkustegurid“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 24 määratletud jätkusuutlikkustegurid;

*1

| 55.e | „jätkusuutlikkuseelistused“ – kliendi või potentsiaalse kliendi otsus selle kohta, kas ja mil määral tuleks tema investeeringusse kaasata üks või mitu järgmistest finantsinstrumentidest:






  a) | finantsinstrument, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse keskkonnasäästlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*2) artikli 2 punktis 1; |
| --- | --- | --- |

55.e

„jätkusuutlikkuseelistused“ – kliendi või potentsiaalse kliendi otsus selle kohta, kas ja mil määral tuleks tema investeeringusse kaasata üks või mitu järgmistest finantsinstrumentidest:

a)

finantsinstrument, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse keskkonnasäästlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*2) artikli 2 punktis 1;

*2

| b) | finantsinstrument, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse jätkusuutlikesse investeeringutesse, mis on määratletud määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 17; |
| --- | --- |

b)

finantsinstrument, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse jätkusuutlikesse investeeringutesse, mis on määratletud määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 17;

| c) | finantsinstrument, mille puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks kvalitatiivsed või kvantitatiivsed elemendid, mis arvessevõtmist tõendavad; |
| --- | --- |

c)

finantsinstrument, mille puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks kvalitatiivsed või kvantitatiivsed elemendid, mis arvessevõtmist tõendavad;

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).“
  "

*2

| 2) | Artiklit 260 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | meetmed, mis tuleb kindlustus- või edasikindlustusandjal võtta, et hinnata ja juhtida kahjumi teenimise riski või riski, et tema kindlustuskohustiste väärtus muutub sisemiste või väliste tegurite tõttu ja hinnastamise või tehniliste eraldiste hindamise [direktiivis 2009/138/EÜ „eraldiste moodustamine“] valedest eeldustest tulenevalt ebasoodsalt (sh jätkusuutlikkusriske);“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 260 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

meetmed, mis tuleb kindlustus- või edasikindlustusandjal võtta, et hinnata ja juhtida kahjumi teenimise riski või riski, et tema kindlustuskohustiste väärtus muutub sisemiste või väliste tegurite tõttu ja hinnastamise või tehniliste eraldiste hindamise [direktiivis 2009/138/EÜ „eraldiste moodustamine“] valedest eeldustest tulenevalt ebasoodsalt (sh jätkusuutlikkusriske);“;

[direktiivis 2009/138/EÜ „eraldiste moodustamine“]

| b) | lõike 1 punkti c lisatakse alapunkt vi:






  „vi) | meetmed, mis tuleb kindlustus- või edasikindlustusandjal võtta, et oleks tagatud investeerimisportfelliga seotud jätkusuutlikkusriskide nõuetekohane tuvastamine, hindamine ja juhtimine.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkti c lisatakse alapunkt vi:

„vi)

meetmed, mis tuleb kindlustus- või edasikindlustusandjal võtta, et oleks tagatud investeerimisportfelliga seotud jätkusuutlikkusriskide nõuetekohane tuvastamine, hindamine ja juhtimine.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   Kindlustus- ja edasikindlustusandjad lõimivad lõike 1 punktides a ja c nimetatud poliitikasse ning asjakohasel juhul ka teistesse lõikes 1 nimetatud poliitikatesse jätkusuutlikkusriskidega arvestamise.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Kindlustus- ja edasikindlustusandjad lõimivad lõike 1 punktides a ja c nimetatud poliitikasse ning asjakohasel juhul ka teistesse lõikes 1 nimetatud poliitikatesse jätkusuutlikkusriskidega arvestamise.“

| 3) | Artiklit 269 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | tekkivate riskide ja jätkusuutlikkusriskide kindlakstegemine ja hindamine.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 269 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

tekkivate riskide ja jätkusuutlikkusriskide kindlakstegemine ja hindamine.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   lõike 1 punktis e osutatud tekkivad riskid ja jätkusuutlikkusriskid, mille on riskijuhtimise funktsioon tuvastanud, peavad kuuluma artikli 262 lõike 1 punktis a nimetatud riskide hulka.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   lõike 1 punktis e osutatud tekkivad riskid ja jätkusuutlikkusriskid, mille on riskijuhtimise funktsioon tuvastanud, peavad kuuluma artikli 262 lõike 1 punktis a nimetatud riskide hulka.“

| 4) | Artikli 272 lõike 6 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | inflatsiooni, õigusriski, jätkusuutlikkusriskide, kindlustus- või edasikindlustusandja portfelli koosseisu muutuse ning selliste süsteemide mõju, mille abil kohandatakse kindlustusvõtjate tehtavaid kindlustusmakseid nende kahjunõuete ajaloost olenevalt üles või alla (bonus-malus-süsteemid), või konkreetsete homogeensete riskigruppide suhtes kohaldatavate sarnaste süsteemide mõju;“. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 272 lõike 6 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

inflatsiooni, õigusriski, jätkusuutlikkusriskide, kindlustus- või edasikindlustusandja portfelli koosseisu muutuse ning selliste süsteemide mõju, mille abil kohandatakse kindlustusvõtjate tehtavaid kindlustusmakseid nende kahjunõuete ajaloost olenevalt üles või alla (bonus-malus-süsteemid), või konkreetsete homogeensete riskigruppide suhtes kohaldatavate sarnaste süsteemide mõju;“.

bonus-malus

| 5) | Artiklisse 275 lisatakse järgmine lõige 4:

  „4.   Tasustamispoliitika peab sisaldama teavet selle kohta, kuidas selles võetakse arvesse jätkusuutlikkusriskide lõimimist riskijuhtimissüsteemi.“ |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 275 lisatakse järgmine lõige 4:

„4.   Tasustamispoliitika peab sisaldama teavet selle kohta, kuidas selles võetakse arvesse jätkusuutlikkusriskide lõimimist riskijuhtimissüsteemi.“

| 6) | I jaotise IX peatükile lisatakse järgmine 6. jagu:

  „
  6. JAGU



  Investeeringud



  Artikkel 275a
  Jätkusuutlikkusriskidega arvestamise lõimimine mõistlikkuse põhimõttesse

  1.   Investeeringutest tulenevate riskide tuvastamisel, mõõtmisel, jälgimisel, juhtimisel, ohjamisel, hindamisel ja neist aruandmisel (nagu on sätestatud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 132 lõike 2 esimeses lõigus) võtavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad arvesse ka jätkusuutlikkusriske.


  2.   Lõikes 1 nimetatud otstarbel arvestavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad oma investeerimisstrateegia ja -otsuste võimalikku pikaajalist mõju jätkusuutlikkusteguritele ning asjakohasel juhul peavad kindlustusandja strateegia ja otsused kajastama klientide jätkusuutlikkuseelistusi, mida võetakse arvesse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2358 (*3) artikli 4 kohasel toote heakskiitmisel.



  (*3)  Komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2358, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses toodete järelevalve ja juhtimise nõuetega, mida kohaldatakse kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes (ELT L 341, 20.12.2017, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

6)

I jaotise IX peatükile lisatakse järgmine 6. jagu:

„
  6. JAGU

6. JAGU

Investeeringud

Investeeringud

Artikkel 275a

Jätkusuutlikkusriskidega arvestamise lõimimine mõistlikkuse põhimõttesse

1.   Investeeringutest tulenevate riskide tuvastamisel, mõõtmisel, jälgimisel, juhtimisel, ohjamisel, hindamisel ja neist aruandmisel (nagu on sätestatud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 132 lõike 2 esimeses lõigus) võtavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad arvesse ka jätkusuutlikkusriske.

2.   Lõikes 1 nimetatud otstarbel arvestavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad oma investeerimisstrateegia ja -otsuste võimalikku pikaajalist mõju jätkusuutlikkusteguritele ning asjakohasel juhul peavad kindlustusandja strateegia ja otsused kajastama klientide jätkusuutlikkuseelistusi, mida võetakse arvesse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2358 (*3) artikli 4 kohasel toote heakskiitmisel.

(*3)  Komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2358, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses toodete järelevalve ja juhtimise nõuetega, mida kohaldatakse kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes (ELT L 341, 20.12.2017, lk 1).“
  "

*3

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 2. augustist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 1).

2

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Euroopa roheline kokkulepe (COM(2019)640 final).

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/35, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

7

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/18

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1257,

21. aprill 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) 2017/2358 ja (EL) 2017/2359 seoses jätkusuutlikkustegurite, -riskide ja -eelistustega arvestamise lõimimisega kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes kohaldatavatesse tootejärelevalve- ja juhtimisnõuetesse ning kindlustuspõhiste investeerimistoodete puhul kohaldatavatesse äritegevuse eeskirjadesse ja investeerimisnõustamisse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 2, artikli 28 lõiget 4 ja artikli 30 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleminek vähese CO2 heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heitega ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega. |
| --- | --- |

(1)

Üleminek vähese CO2 heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heitega ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega.

| (2) | Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust. |
| --- | --- |

(2)

Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust.

| (3) | 2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. |
| --- | --- |

(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv.

| (4) | Tegevuskava korrektse elluviimise korral suureneb investorite nõudlus jätkusuutlike investeeringute järele. Seepärast tuleb selgitada, et jätkusuutlikkustegureid ja jätkusuutlikkuseesmärke tuleks võtta arvesse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2358 (5) sätestatud tootejuhtimisnõuetes. |
| --- | --- |

(4)

Tegevuskava korrektse elluviimise korral suureneb investorite nõudlus jätkusuutlike investeeringute järele. Seepärast tuleb selgitada, et jätkusuutlikkustegureid ja jätkusuutlikkuseesmärke tuleks võtta arvesse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2358 (5) sätestatud tootejuhtimisnõuetes.

| (5) | Kindlustustooteid koostavad kindlustusandjad ja -vahendajad peaksid võtma arvesse jätkusuutlikkustegureid iga kindlustustoote heakskiitmise korras ning muudes tootejuhtimis- ja -järelevalvekordades kõigi selliste kindlustustoodete puhul, mis on mõeldud turustamiseks klientidele, kes on huvitatud jätkusuutlikkusega seotud profiiliga kindlustustoodetest. |
| --- | --- |

(5)

Kindlustustooteid koostavad kindlustusandjad ja -vahendajad peaksid võtma arvesse jätkusuutlikkustegureid iga kindlustustoote heakskiitmise korras ning muudes tootejuhtimis- ja -järelevalvekordades kõigi selliste kindlustustoodete puhul, mis on mõeldud turustamiseks klientidele, kes on huvitatud jätkusuutlikkusega seotud profiiliga kindlustustoodetest.

| (6) | Võttes arvesse, et sihtturg tuleks määrata kindlaks piisavalt üksikasjalikult, ei tohiks piisata üldisest kinnitusest, et kindlustustootel on jätkusuutlikkusega seotud profiil. Selle asemel peaksid kindlustustooteid koostavad kindlustusandjad ja -vahendajad täpsustama, millisele konkreetsete jätkusuutlikkuseesmärkidega klientide rühmale turustamiseks asjaomane kindlustustoode mõeldud on. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse, et sihtturg tuleks määrata kindlaks piisavalt üksikasjalikult, ei tohiks piisata üldisest kinnitusest, et kindlustustootel on jätkusuutlikkusega seotud profiil. Selle asemel peaksid kindlustustooteid koostavad kindlustusandjad ja -vahendajad täpsustama, millisele konkreetsete jätkusuutlikkuseesmärkidega klientide rühmale turustamiseks asjaomane kindlustustoode mõeldud on.

| (7) | Tagamaks, et jätkusuutlikkusteguritega kindlustustooted jäävad kergesti kättesaadavaks ka klientidele, kellel ei ole jätkusuutlikkuseelistusi, ei tuleks kindlustustooteid koostavatelt kindlustusandjatelt ja -vahendajatelt nõuda selliste kliendirühmade kindlakstegemist, kelle vajaduste, omaduste ja eesmärkidega jätkusuutlikkusteguritega kindlustustoode kokku ei sobi. |
| --- | --- |

(7)

Tagamaks, et jätkusuutlikkusteguritega kindlustustooted jäävad kergesti kättesaadavaks ka klientidele, kellel ei ole jätkusuutlikkuseelistusi, ei tuleks kindlustustooteid koostavatelt kindlustusandjatelt ja -vahendajatelt nõuda selliste kliendirühmade kindlakstegemist, kelle vajaduste, omaduste ja eesmärkidega jätkusuutlikkusteguritega kindlustustoode kokku ei sobi.

| (8) | Kindlustustoote jätkusuutlikkustegurid tuleks esitada läbipaistval viisil, et kindlustustoodete turustajad saaksid anda oma klientidele või potentsiaalsetele klientidele asjakohast teavet. |
| --- | --- |

(8)

Kindlustustoote jätkusuutlikkustegurid tuleks esitada läbipaistval viisil, et kindlustustoodete turustajad saaksid anda oma klientidele või potentsiaalsetele klientidele asjakohast teavet.

| (9) | 2018. aasta mais avaldatud seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (6) näitas vajadust selgitada, et kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad peaksid osana oma kohustustest klientide ja potentsiaalsete klientide ees võtma arvesse ka jätkusuutlikkustegureid. |
| --- | --- |

(9)

2018. aasta mais avaldatud seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (6) näitas vajadust selgitada, et kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad peaksid osana oma kohustustest klientide ja potentsiaalsete klientide ees võtma arvesse ka jätkusuutlikkustegureid.

| (10) | Et säilitada investorikaitse kõrge tase, peaksid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad kliendi või potentsiaalse kliendi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlakstegemisel võtma arvesse selliseid huvide konflikte, mis tulenevad kliendi jätkusuutlikkuseelistuste kaasamisest. Olemasolevate klientide puhul, kelle jaoks sobivuse hindamine on juba läbi viidud, peaks kindlustusvahendajatel ja -andjatel olema võimalik teha olemasoleva sobivushinnangu järgmisel korrapärasel ajakohastamisel kindlaks kliendi isiklikud jätkusuutlikkuseelistused. |
| --- | --- |

(10)

Et säilitada investorikaitse kõrge tase, peaksid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad kliendi või potentsiaalse kliendi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlakstegemisel võtma arvesse selliseid huvide konflikte, mis tulenevad kliendi jätkusuutlikkuseelistuste kaasamisest. Olemasolevate klientide puhul, kelle jaoks sobivuse hindamine on juba läbi viidud, peaks kindlustusvahendajatel ja -andjatel olema võimalik teha olemasoleva sobivushinnangu järgmisel korrapärasel ajakohastamisel kindlaks kliendi isiklikud jätkusuutlikkuseelistused.

| (11) | Kindlustuspõhiste investeerimistoodete kohta nõu andvatel kindlustusvahendajatel ja -andjatel peaks olema võimalik soovitada oma klientidele või potentsiaalsetele klientidele sobivaid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid ning seepärast peaks neil olema võimalik esitada küsimusi, et teha kindlaks kliendi isiklikud jätkusuutlikkuseelistused. Kooskõlas kohustusega korraldada turustustegevust vastavalt tarbijate parimatele huvidele peaksid klientidele või potentsiaalsetele klientidele antavad soovitused kajastama nii finantseesmärke kui ka nende klientide väljendatud jätkusuutlikkuseelistusi. Seepärast tuleb selgitada, et jätkusuutlikkustegurite arvestamine nõustamisprotsessis ei tohi tuua kaasa ebasobivate toodete müüki ega kindlustuspõhiste investeerimistoodete eksitavat esitamist jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, kui need tegelikult nendele ei vasta. Selliste tavade või eksitava esitamise vältimiseks peaksid kindlustuspõhiste investeerimistoodete kohta nõu andvad kindlustusvahendajad ja -andjad enne, kui nad küsivad kliendi või potentsiaalse kliendi võimalike jätkusuutlikkuseelistuste kohta, hindama tema muid investeerimiseesmärke ja individuaalseid asjaolusid. |
| --- | --- |

(11)

Kindlustuspõhiste investeerimistoodete kohta nõu andvatel kindlustusvahendajatel ja -andjatel peaks olema võimalik soovitada oma klientidele või potentsiaalsetele klientidele sobivaid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid ning seepärast peaks neil olema võimalik esitada küsimusi, et teha kindlaks kliendi isiklikud jätkusuutlikkuseelistused. Kooskõlas kohustusega korraldada turustustegevust vastavalt tarbijate parimatele huvidele peaksid klientidele või potentsiaalsetele klientidele antavad soovitused kajastama nii finantseesmärke kui ka nende klientide väljendatud jätkusuutlikkuseelistusi. Seepärast tuleb selgitada, et jätkusuutlikkustegurite arvestamine nõustamisprotsessis ei tohi tuua kaasa ebasobivate toodete müüki ega kindlustuspõhiste investeerimistoodete eksitavat esitamist jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, kui need tegelikult nendele ei vasta. Selliste tavade või eksitava esitamise vältimiseks peaksid kindlustuspõhiste investeerimistoodete kohta nõu andvad kindlustusvahendajad ja -andjad enne, kui nad küsivad kliendi või potentsiaalse kliendi võimalike jätkusuutlikkuseelistuste kohta, hindama tema muid investeerimiseesmärke ja individuaalseid asjaolusid.

| (12) | Praeguseks on välja töötatud erineva jätkusuutlikkustasemega kindlustuspõhiseid investeerimistooteid. Et võimaldada klientidel või potentsiaalsetel klientidel mõista erinevaid jätkusuutlikkustasemeid ja teha jätkusuutlikkuse seisukohast teadlikke investeerimisotsuseid, peaksid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad selgitama erinevust järgimiste vahel: ühelt poolt kindlustuspõhised investeerimistooted, mis hõlmavad sellisesse majandustegevusse tehtavate jätkusuutlike investeeringute miinimumosa, mis kvalifitseerub keskkonnasäästlikuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (7) alusel, jätkusuutlikud investeeringud, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (8) artikli 2 punktis 17, ja kindlustuspõhised investeerimistooted, mis võtavad arvesse peamist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mida võib soovitada kliendi isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, ning teiselt poolt muud kõnealuste erijoonteta kindlustuspõhised investeerimistooted, mida ei tohiks soovitada klientidele või potentsiaalsetele klientidele, kellel on isiklikud jätkusuutlikkuseelistused. |
| --- | --- |

(12)

Praeguseks on välja töötatud erineva jätkusuutlikkustasemega kindlustuspõhiseid investeerimistooteid. Et võimaldada klientidel või potentsiaalsetel klientidel mõista erinevaid jätkusuutlikkustasemeid ja teha jätkusuutlikkuse seisukohast teadlikke investeerimisotsuseid, peaksid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad selgitama erinevust järgimiste vahel: ühelt poolt kindlustuspõhised investeerimistooted, mis hõlmavad sellisesse majandustegevusse tehtavate jätkusuutlike investeeringute miinimumosa, mis kvalifitseerub keskkonnasäästlikuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (7) alusel, jätkusuutlikud investeeringud, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (8) artikli 2 punktis 17, ja kindlustuspõhised investeerimistooted, mis võtavad arvesse peamist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mida võib soovitada kliendi isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, ning teiselt poolt muud kõnealuste erijoonteta kindlustuspõhised investeerimistooted, mida ei tohiks soovitada klientidele või potentsiaalsetele klientidele, kellel on isiklikud jätkusuutlikkuseelistused.

| (13) | Tuleb pöörata tähelepanu rohepesu probleemile, mis seisneb eelkõige ebaõiglase konkurentsieelise saamises seeläbi, et kindlustuspõhist investeerimistoodet soovitatakse keskkonnasõbraliku või jätkusuutlikuna, kui see tegelikult ei vasta põhilistele keskkonna- või muudele jätkusuutlikkusega seotud standarditele. Selleks et hoida ära ebasobivate toodete müüki ja rohepesu, ei tohiks kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad soovitada kindlustuspõhiseid investeerimistooteid isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, kui need tooted neile eelistustele ei vasta. Kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad peaksid selgitama kliendile või potentsiaalsele kliendile, mis põhjusel seda ei tehta, ja dokumenteerima need põhjused. |
| --- | --- |

(13)

Tuleb pöörata tähelepanu rohepesu probleemile, mis seisneb eelkõige ebaõiglase konkurentsieelise saamises seeläbi, et kindlustuspõhist investeerimistoodet soovitatakse keskkonnasõbraliku või jätkusuutlikuna, kui see tegelikult ei vasta põhilistele keskkonna- või muudele jätkusuutlikkusega seotud standarditele. Selleks et hoida ära ebasobivate toodete müüki ja rohepesu, ei tohiks kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad soovitada kindlustuspõhiseid investeerimistooteid isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, kui need tooted neile eelistustele ei vasta. Kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad peaksid selgitama kliendile või potentsiaalsele kliendile, mis põhjusel seda ei tehta, ja dokumenteerima need põhjused.

| (14) | Tuleb selgitada, et isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele mittevastavaid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid võivad kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad siiski soovitada, kuid mitte toodetena, mis vastavad isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele. Selleks et klientidele või potentsiaalsetele klientidele saaks anda täiendavaid soovitusi juhul, kui kindlustuspõhised investeerimistooted ei vasta kliendi jätkusuutlikkuseelistustele, peaks kliendil olema võimalus kohandada teavet oma jätkusuutlikkuseelistuste kohta. Selleks et hoida ära ebasobivate toodete müüki ja rohepesu, peaksid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad kliendi otsuse ja kohandamist toetavad kliendi selgitused dokumenteerima. |
| --- | --- |

(14)

Tuleb selgitada, et isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele mittevastavaid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid võivad kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad siiski soovitada, kuid mitte toodetena, mis vastavad isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele. Selleks et klientidele või potentsiaalsetele klientidele saaks anda täiendavaid soovitusi juhul, kui kindlustuspõhised investeerimistooted ei vasta kliendi jätkusuutlikkuseelistustele, peaks kliendil olema võimalus kohandada teavet oma jätkusuutlikkuseelistuste kohta. Selleks et hoida ära ebasobivate toodete müüki ja rohepesu, peaksid kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad kliendi otsuse ja kohandamist toetavad kliendi selgitused dokumenteerima.

| (15) | Käesoleva määruse sätted on omavahel ja määruse (EL) 2019/2088 sätetega tihedalt seotud, sest nendega luuakse terviklik jätkusuutlikkuse aspektide avalikustamise süsteem. Et võimaldada neid sätteid ühtselt tõlgendada ja kohaldada ning tagada, et turuosalised, pädevad asutused ja investorid saaksid kõnealustest sätetest täielikult aru ja neil oleks sätetele hõlbus juurdepääs, oleks soovitav koondada need sätted ühteainsasse õigusakti. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määruse sätted on omavahel ja määruse (EL) 2019/2088 sätetega tihedalt seotud, sest nendega luuakse terviklik jätkusuutlikkuse aspektide avalikustamise süsteem. Et võimaldada neid sätteid ühtselt tõlgendada ja kohaldada ning tagada, et turuosalised, pädevad asutused ja investorid saaksid kõnealustest sätetest täielikult aru ja neil oleks sätetele hõlbus juurdepääs, oleks soovitav koondada need sätted ühteainsasse õigusakti.

| (16) | Seepärast tuleks komisjoni delegeeritud määrusi (EL) 2017/2358 ja (EL) 2017/2359 (9) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks komisjoni delegeeritud määrusi (EL) 2017/2358 ja (EL) 2017/2359 (9) vastavalt muuta.

| (17) | Pädevatele asutustele ning kindlustusvahendajatele ja -andjatele tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud uute nõuetega kohanemiseks. Seepärast tuleks selle kohaldamine edasi lükata, |
| --- | --- |

(17)

Pädevatele asutustele ning kindlustusvahendajatele ja -andjatele tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud uute nõuetega kohanemiseks. Seepärast tuleks selle kohaldamine edasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2017/2358 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2017/2358 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 lõike 3 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | võtab arvesse klientide eesmärke, huvisid ja omadusi, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärke;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 4 lõike 3 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

võtab arvesse klientide eesmärke, huvisid ja omadusi, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärke;“.

| 2) | Artiklid 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Sihtturg

  1.   Toote heakskiitmise korraga määratakse iga kindlustustoote jaoks kindlaks sihtturg ja tootele vastav kliendirühm. Sihtturg määratakse kindlaks piisavalt üksikasjalikult, võttes arvesse kindlustustoote omadusi, riskiprofiili, keerukust ja laadi, samuti selle jätkusuutlikkustegureid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 24.


  2.   Koostajad võivad eelkõige kindlustuspõhiste investeerimistoodete puhul määrata kindlaks kliendirühmad, kelle vajadustele, omadustele ja eesmärkidele kindlustustoode üldiselt ei vasta, välja arvatud juhul, kui kindlustustoote puhul võetakse arvesse lõikes 1 osutatud jätkusuutlikkustegureid.


  3.   Koostajad töötavad välja ja turustavad üksnes selliseid kindlustustooteid, mis vastavad sihturgu kuuluvate klientide vajadustele, omadustele ja eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele. Hinnates seda, kas kindlustustoode vastab sihtturule, võtavad koostajad arvesse kõnealusesse sihtturgu kuuluvatele klientidele kättesaadavat teavet ja nende finantskirjaoskust.


  4.   Koostajad tagavad, et kindlustustoodete väljatöötamise ja koostamisega seotud töötajatel on oskused, teadmised ja asjatundlikkus, mida on vaja, et nõuetekohaselt aru saada müüdavatest kindlustustoodetest ning sihtturgu kuuluvate klientide huvidest, eesmärkidest, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidest, ja omadustest.



  Artikkel 6
  Toote testimine

  1.   Enne kindlustustoote toomist turule või toote olulist kohandamist või sihtturu märkimisväärse muutumise korral testivad koostajad oma tooteid asjakohaselt, muu hulgas teevad vajaduse korral stsenaariumianalüüsi. Toote testimise käigus hinnatakse, kas kindlustustoode oma kehtivusaja jooksul vastab sihtturgu kuuluvate klientide puhul kindlaks määratud vajadustele, eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, ja omadustele. Koostajad testivad oma kindlustustooteid kvalitatiivsel viisil ning sõltuvalt kindlustustoote liigist ja laadist ning seonduvast tarbijale kahju tekitamise riskist kvantitatiivsel viisil.


  2.   Koostajad ei too kindlustustoodet turule, kui toote testimise tulemused osutavad, et toode ei vasta sihtturu puhul kindlaks määratud vajadustele, eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, ja omadustele.



  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

2)

Artiklid 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Sihtturg

1.   Toote heakskiitmise korraga määratakse iga kindlustustoote jaoks kindlaks sihtturg ja tootele vastav kliendirühm. Sihtturg määratakse kindlaks piisavalt üksikasjalikult, võttes arvesse kindlustustoote omadusi, riskiprofiili, keerukust ja laadi, samuti selle jätkusuutlikkustegureid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 24.

2.   Koostajad võivad eelkõige kindlustuspõhiste investeerimistoodete puhul määrata kindlaks kliendirühmad, kelle vajadustele, omadustele ja eesmärkidele kindlustustoode üldiselt ei vasta, välja arvatud juhul, kui kindlustustoote puhul võetakse arvesse lõikes 1 osutatud jätkusuutlikkustegureid.

3.   Koostajad töötavad välja ja turustavad üksnes selliseid kindlustustooteid, mis vastavad sihturgu kuuluvate klientide vajadustele, omadustele ja eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele. Hinnates seda, kas kindlustustoode vastab sihtturule, võtavad koostajad arvesse kõnealusesse sihtturgu kuuluvatele klientidele kättesaadavat teavet ja nende finantskirjaoskust.

4.   Koostajad tagavad, et kindlustustoodete väljatöötamise ja koostamisega seotud töötajatel on oskused, teadmised ja asjatundlikkus, mida on vaja, et nõuetekohaselt aru saada müüdavatest kindlustustoodetest ning sihtturgu kuuluvate klientide huvidest, eesmärkidest, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidest, ja omadustest.

Artikkel 6

Toote testimine

1.   Enne kindlustustoote toomist turule või toote olulist kohandamist või sihtturu märkimisväärse muutumise korral testivad koostajad oma tooteid asjakohaselt, muu hulgas teevad vajaduse korral stsenaariumianalüüsi. Toote testimise käigus hinnatakse, kas kindlustustoode oma kehtivusaja jooksul vastab sihtturgu kuuluvate klientide puhul kindlaks määratud vajadustele, eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, ja omadustele. Koostajad testivad oma kindlustustooteid kvalitatiivsel viisil ning sõltuvalt kindlustustoote liigist ja laadist ning seonduvast tarbijale kahju tekitamise riskist kvantitatiivsel viisil.

2.   Koostajad ei too kindlustustoodet turule, kui toote testimise tulemused osutavad, et toode ei vasta sihtturu puhul kindlaks määratud vajadustele, eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, ja omadustele.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“
  "

*1

| 3) | Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Koostajad jälgivad pidevalt ja vaatavad korrapäraselt läbi kindlustustooteid, mille nad on turule toonud, et teha kindlaks sündmused, mis võivad oluliselt mõjutada kõnealuste toodete peamisi omadusi, riskikatet või garantiisid. Nad hindavad, kas kindlustustoode jätkuvalt vastab kindlaks määratud sihtturu vajadustele, omadustele ja eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, ning kas kõnealuseid tooteid turustatakse sihtturul või need jõuavad klientideni väljaspool sihtturgu.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Koostajad jälgivad pidevalt ja vaatavad korrapäraselt läbi kindlustustooteid, mille nad on turule toonud, et teha kindlaks sündmused, mis võivad oluliselt mõjutada kõnealuste toodete peamisi omadusi, riskikatet või garantiisid. Nad hindavad, kas kindlustustoode jätkuvalt vastab kindlaks määratud sihtturu vajadustele, omadustele ja eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, ning kas kõnealuseid tooteid turustatakse sihtturul või need jõuavad klientideni väljaspool sihtturgu.“

| 4) | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõikes 2 osutatud teave peab võimaldama kindlustustoodete turustajatel






  a) | kindlustustoodetest aru saada; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõikes 2 osutatud teave peab võimaldama kindlustustoodete turustajatel

a)

kindlustustoodetest aru saada;

| b) | mõista kindlustustoote kindlaksmääratud sihtturgu; |
| --- | --- |

b)

mõista kindlustustoote kindlaksmääratud sihtturgu;

| c) | teha kindlaks kliendid, kelle vajadustele, omadustele ja eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, kindlustustoode ei vasta; |
| --- | --- |

c)

teha kindlaks kliendid, kelle vajadustele, omadustele ja eesmärkidele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, kindlustustoode ei vasta;

| d) | turustada asjaomaseid kindlustustooteid oma klientide huvides vastavalt direktiivi (EL) 2016/97 artikli 17 lõikele 1.“ |
| --- | --- |

d)

turustada asjaomaseid kindlustustooteid oma klientide huvides vastavalt direktiivi (EL) 2016/97 artikli 17 lõikele 1.“

| 5) | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Toote turustamise kord peab






  a) | aitama ära hoida ja vähendada kahju tarbijatele; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Toote turustamise kord peab

a)

aitama ära hoida ja vähendada kahju tarbijatele;

| b) | toetama huvide konfliktide nõuetekohast juhtimist; |
| --- | --- |

b)

toetama huvide konfliktide nõuetekohast juhtimist;

| c) | tagama, et klientide eesmärke, huvisid ja omadusi, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärke, võetakse nõuetekohaselt arvesse.“ |
| --- | --- |

c)

tagama, et klientide eesmärke, huvisid ja omadusi, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärke, võetakse nõuetekohaselt arvesse.“

| 6) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11
  Koostaja teavitamine
  Kindlustustoodete turustajad, kes saavad teada, et kindlustustoode ei vasta kindlaksmääratud sihtturgu kuuluvate klientide huvidele, eesmärkidele ja omadustele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, või et on muid tootega seotud asjaolusid, mis võivad negatiivselt mõjutada klienti, teavitavad sellest viivitamata koostajat ja vajaduse korral muudavad asjaomase kindlustustoote turustamise strateegiat.“ |
| --- | --- |

6)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Koostaja teavitamine

Kindlustustoodete turustajad, kes saavad teada, et kindlustustoode ei vasta kindlaksmääratud sihtturgu kuuluvate klientide huvidele, eesmärkidele ja omadustele, sealhulgas jätkusuutlikkuseesmärkidele, või et on muid tootega seotud asjaolusid, mis võivad negatiivselt mõjutada klienti, teavitavad sellest viivitamata koostajat ja vajaduse korral muudavad asjaomase kindlustustoote turustamise strateegiat.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) 2017/2359 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2017/2359 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 2 lisatakse punktid 4 ja 5:






  „4) | „jätkusuutlikkuseelistused“ – kliendi või potentsiaalse kliendi otsus, kas ja mil määral tuleks tema investeeringusse kaasata üks või mitu järgmistest finantstoodetest:






  a) | kindlustuspõhine investeerimistoode, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse keskkonnasäästlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*2) artikli 2 punktis 1; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklile 2 lisatakse punktid 4 ja 5:

„4)

„jätkusuutlikkuseelistused“ – kliendi või potentsiaalse kliendi otsus, kas ja mil määral tuleks tema investeeringusse kaasata üks või mitu järgmistest finantstoodetest:

a)

kindlustuspõhine investeerimistoode, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse keskkonnasäästlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*2) artikli 2 punktis 1;

*2

| b) | kindlustuspõhine investeerimistoode, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse jätkusuutlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*3) artikli 2 punktis 17; |
| --- | --- |

b)

kindlustuspõhine investeerimistoode, mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks, et miinimumosa investeeritakse jätkusuutlikesse investeeringutesse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*3) artikli 2 punktis 17;

*3

| c) | kindlustuspõhine investeerimistoode, mille puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks kvalitatiivsed või kvantitatiivsed elemendid, mis arvessevõtmist tõendavad; |
| --- | --- |

c)

kindlustuspõhine investeerimistoode, mille puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju jätkusuutlikkusteguritele ja mille puhul klient või potentsiaalne klient määrab kindlaks kvalitatiivsed või kvantitatiivsed elemendid, mis arvessevõtmist tõendavad;

| 5) | „jätkusuutlikkustegurid“ – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 24 määratletud jätkusuutlikkustegurid. |
| --- | --- |

5)

„jätkusuutlikkustegurid“ – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 24 määratletud jätkusuutlikkustegurid.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“
  "

*3

| 2) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Selleks et teha vastavalt direktiivi (EL) 2016/97 artiklile 28 kindlaks selliste huvide konfliktide liigid, mis tekivad kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamisega seotud tegevuse käigus ja millega kaasneb risk kahjustada kliendi huve, sealhulgas tema jätkusuutlikkuseelistusi, hindavad kindlustusvahendajad ja kindlustusandjad, kas neil, asjaomasel isikul või mis tahes otseselt või kaudselt nende kontrolli all oleval isikul on kindlustustoodete turustamise tulemuste vastu huvi, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:






  a) | see erineb kliendi või potentsiaalse kliendi huvist kindlustustoodete turustamise tulemuste vastu; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Selleks et teha vastavalt direktiivi (EL) 2016/97 artiklile 28 kindlaks selliste huvide konfliktide liigid, mis tekivad kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamisega seotud tegevuse käigus ja millega kaasneb risk kahjustada kliendi huve, sealhulgas tema jätkusuutlikkuseelistusi, hindavad kindlustusvahendajad ja kindlustusandjad, kas neil, asjaomasel isikul või mis tahes otseselt või kaudselt nende kontrolli all oleval isikul on kindlustustoodete turustamise tulemuste vastu huvi, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

a)

see erineb kliendi või potentsiaalse kliendi huvist kindlustustoodete turustamise tulemuste vastu;

| b) | see võib mõjutada kindlustustoodete turustamise tulemusi kliendi kahjuks. |
| --- | --- |

b)

see võib mõjutada kindlustustoodete turustamise tulemusi kliendi kahjuks.

Kindlustusvahendajad ja kindlustusandjad tegutsevad samal viisil, et teha kindlaks huvide konfliktid klientide vahel.“

| 3) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | see vastab kliendi või potentsiaalse kliendi investeerimiseesmärkidele, sealhulgas asjaomase isiku riskitaluvusele ja jätkusuutlikkuseelistustele;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

see vastab kliendi või potentsiaalse kliendi investeerimiseesmärkidele, sealhulgas asjaomase isiku riskitaluvusele ja jätkusuutlikkuseelistustele;“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Teave kliendi või potentsiaalse kliendi investeerimiseesmärkide kohta hõlmab vajaduse korral teavet sellise ajavahemiku pikkuse kohta, mille jooksul klient või potentsiaalne klient soovib investeeringut hoida, samuti tema riskivõtmiseelistuste, riskiprofiili ja investeeringu eesmärgi ning lisaks tema jätkusuutlikkuseelistuste kohta. Kogutud teabe maht on kooskõlas kaalutava toote või teenuse liigiga.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Teave kliendi või potentsiaalse kliendi investeerimiseesmärkide kohta hõlmab vajaduse korral teavet sellise ajavahemiku pikkuse kohta, mille jooksul klient või potentsiaalne klient soovib investeeringut hoida, samuti tema riskivõtmiseelistuste, riskiprofiili ja investeeringu eesmärgi ning lisaks tema jätkusuutlikkuseelistuste kohta. Kogutud teabe maht on kooskõlas kaalutava toote või teenuse liigiga.“

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Direktiivi (EL) 2016/97 artikli 30 lõike 1 kohaselt kindlustuspõhise investeerimistoote kohta nõu andmisel ei anna kindlustusvahendaja või -andja soovitust, kui kliendile või potentsiaalsele kliendile ei sobi ükski toode.
  Kindlustusvahendaja või -andja ei soovita kindlustuspõhiseid investeerimistooteid kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, kui need kindlustuspõhised investeerimistooted neile eelistustele ei vasta. Kindlustusvahendaja või -andja selgitab kliendile või potentsiaalsele kliendile, mis põhjusel ta seda ei tee, ja dokumenteerib need põhjused.
  Kui ükski kindlustuspõhine investeerimistoode ei vasta kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseelistustele ja klient otsustab oma jätkusuutlikkuseelistusi kohandada, dokumenteerib kindlustusvahendaja või -andja kliendi otsuse, sealhulgas kõnealuse otsuse põhjused.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Direktiivi (EL) 2016/97 artikli 30 lõike 1 kohaselt kindlustuspõhise investeerimistoote kohta nõu andmisel ei anna kindlustusvahendaja või -andja soovitust, kui kliendile või potentsiaalsele kliendile ei sobi ükski toode.

Kindlustusvahendaja või -andja ei soovita kindlustuspõhiseid investeerimistooteid kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, kui need kindlustuspõhised investeerimistooted neile eelistustele ei vasta. Kindlustusvahendaja või -andja selgitab kliendile või potentsiaalsele kliendile, mis põhjusel ta seda ei tee, ja dokumenteerib need põhjused.

Kui ükski kindlustuspõhine investeerimistoode ei vasta kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseelistustele ja klient otsustab oma jätkusuutlikkuseelistusi kohandada, dokumenteerib kindlustusvahendaja või -andja kliendi otsuse, sealhulgas kõnealuse otsuse põhjused.“

| 4) | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkti b alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | kliendi investeerimiseesmärkidele, sealhulgas asjaomase isiku riskitaluvusele, ning kas kliendi investeerimiseesmärgid saavutatakse tema jätkusuutlikkuseelistusi arvesse võttes;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkti b alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

kliendi investeerimiseesmärkidele, sealhulgas asjaomase isiku riskitaluvusele, ning kas kliendi investeerimiseesmärgid saavutatakse tema jätkusuutlikkuseelistusi arvesse võttes;“;

| b) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

  „Nõuded klientide või potentsiaalsete klientide jätkusuutlikkuseelistustele vastamise kohta, kui need on asjakohased, ei muuda esimeses lõigus sätestatud tingimusi.“ |
| --- | --- |

b)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Nõuded klientide või potentsiaalsete klientide jätkusuutlikkuseelistustele vastamise kohta, kui need on asjakohased, ei muuda esimeses lõigus sätestatud tingimusi.“

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 2. augustist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 26, 2.2.2016, lk 19.

1

(2)  Nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2358, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses toodete järelevalve ja juhtimise nõuetega, mida kohaldatakse kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes (ELT L 341, 20.12.2017, lk 1).

5

(6)  SWD(2018) 264 final.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2359, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamise suhtes kohaldatavate teabenõuetega ja äritegevuse eeskirjadega (ELT L 341, 20.12.2017, lk 8).

9

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1258,

26. juuli 2021,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Őrségi tökmagolaj“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Őrségi tökmagolaj“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Őrségi tökmagolaj“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Őrségi tökmagolaj“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Őrségi tökmagolaj“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Őrségi tökmagolaj“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.5 „õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 103, 25.3.2021, lk 18.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1259,

26. juuli 2021,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Tuzséri alma“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Tuzséri alma“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Tuzséri alma“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Tuzséri alma“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Tuzséri alma“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Tuzséri alma“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 102, 24.3.2021, lk 21.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1260,

26. juuli 2021,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Pera Mantovana“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 134/98 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pera Mantovana“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 134/98 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pera Mantovana“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Pera Mantovana“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. jaanuari 1998. aasta määrus (EÜ) nr 134/98, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 15, 21.1.1998, lk 6).

2

(3)  
  ELT C 93, 19.3.2021, lk 39.

3

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1261,

26. juuli 2021,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Olio di Roma“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Olio di Roma“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Olio di Roma“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Olio di Roma“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Olio di Roma“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Olio di Roma“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.5 „õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 112, 30.3.2021, lk 12.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1262,

26. juuli 2021,

millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine („Iaşi“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatas läbi Rumeenia esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Iaşi“ tootespetsifikaadi muutmisele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatas läbi Rumeenia esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Iaşi“ tootespetsifikaadi muutmisele.

| (2) | Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (3) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (4) | Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Iaşi“ (KPN) tootespetsifikaadi muutmine kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 93, 19.3.2021, lk 68.

2

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1263,

26. juuli 2021,

millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus („Muškat momjanski / Moscato di Momiano“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Horvaatia taotluse registreerida nimetus „Muškat momjanski / Moscato di Momiano“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Horvaatia taotluse registreerida nimetus „Muškat momjanski / Moscato di Momiano“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (2) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Muškat momjanski / Moscato di Momiano“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Muškat momjanski / Moscato di Momiano“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Muškat momjanski / Moscato di Momiano“ (KPN) võetakse kaitse alla.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 36, 2.2.2021, lk 22.

2

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1264,

26. juuli 2021,

millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine („Coteaux du Libron“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/33, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatas läbi Prantsusmaa poolt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohaselt esitatud taotluse saada heakskiit kaitstud geograafilise tähise „Coteaux du Libron“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab nimetuse „Coteaux du Libron“ muutmist nimetuseks „Coteaux de Béziers“. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatas läbi Prantsusmaa poolt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohaselt esitatud taotluse saada heakskiit kaitstud geograafilise tähise „Coteaux du Libron“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab nimetuse „Coteaux du Libron“ muutmist nimetuseks „Coteaux de Béziers“.

| (2) | Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (3) | Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (4) | Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine heaks kiita vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 koostoimes delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 15 lõikega 2. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine heaks kiita vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 koostoimes delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 15 lõikega 2.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Coteaux du Libron“ (KGT) spetsifikaadi muutmine kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

(2)  
  ELT C 412, 30.11.2020, lk 18.

2

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1265,

26. juuli 2021,

millega registreeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 2 kohaselt piiritusjoogi geograafiline tähis „Bayerischer Bärwurz“

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) artikli 17 lõike 5 kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa poolt 7. juunil 2019 esitatud taotluse geograafilise tähise „Bayerischer Bärwurz“ registreerimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) artikli 17 lõike 5 kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa poolt 7. juunil 2019 esitatud taotluse geograafilise tähise „Bayerischer Bärwurz“ registreerimiseks.

| (2) | Määrus (EL) 2019/787, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 110/2008, jõustus 25. mail 2019. Kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt tunnistati määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatükk, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid, alates 8. juunist 2019 kehtetuks. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EL) 2019/787, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 110/2008, jõustus 25. mail 2019. Kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt tunnistati määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatükk, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid, alates 8. juunist 2019 kehtetuks.

| (3) | Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon selle kõnealuse määruse artikli 17 lõike 6 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas (3) lähtuvalt määruse (EL) 2019/787 artikli 50 lõike 4 esimesest lõigust. |
| --- | --- |

(3)

Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon selle kõnealuse määruse artikli 17 lõike 6 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas (3) lähtuvalt määruse (EL) 2019/787 artikli 50 lõike 4 esimesest lõigust.

| (4) | Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset.

| (5) | Tähis „Bayerischer Bärwurz“ tuleks seega registreerida geograafilise tähisena, |
| --- | --- |

(5)

Tähis „Bayerischer Bärwurz“ tuleks seega registreerida geograafilise tähisena,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Geograafiline tähis „Bayerischer Bärwurz“ registreeritakse. Vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõikele 4 võetakse käesoleva määrusega nimetus „Bayerischer Bärwurz“ määruse (EL) 2019/787 artiklis 21 osutatud kaitse alla.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

2

(3)  
  ELT C 129, 13.4.2021, lk 26.

3

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1266,

29. juuli 2021,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed

Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 599/2009 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 0–198 eurot netotonni kohta selliste Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“ või „asjaomane riik“) pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli ning mis kuulusid sel ajal CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824 90 97 87) alla. Selle määrusega kehtestatud dumpinguvastasele tollimaksule viidatakse edaspidi kui esialgsetele meetmetele. Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 599/2009 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 0–198 eurot netotonni kohta selliste Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“ või „asjaomane riik“) pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli ning mis kuulusid sel ajal CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824 90 97 87) alla. Selle määrusega kehtestatud dumpinguvastasele tollimaksule viidatakse edaspidi kui esialgsetele meetmetele. Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

2

| (2) | Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 444/2011 (3) laiendas nõukogu pärast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, v.a Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel toodang. Sama määrusega laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Ameerika Ühendriikidest imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 444/2011 (3) laiendas nõukogu pärast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, v.a Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel toodang. Sama määrusega laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Ameerika Ühendriikidest imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

3

| (3) | Euroopa Komisjon taaskehtestas pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) rakendusmäärusega (EL) 2015/1518 (4) lõplikud dumpinguvastased meetmed Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Komisjon taaskehtestas pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) rakendusmäärusega (EL) 2015/1518 (4) lõplikud dumpinguvastased meetmed Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes.

4

| (4) | Lisaks laiendati määrusega (EL) 2015/1518, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/676, (5) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ka Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, välja arvatud Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel ning Kanadas Nova Scotias Dartmouthis asuva äriühingu DSM Nutritional Products Canada Inc. toodang. Sama määrusega laiendas Euroopa Komisjon lõplikku dumpinguvastast tollimaksu USAst imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks laiendati määrusega (EL) 2015/1518, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/676, (5) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ka Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, välja arvatud Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel ning Kanadas Nova Scotias Dartmouthis asuva äriühingu DSM Nutritional Products Canada Inc. toodang. Sama määrusega laiendas Euroopa Komisjon lõplikku dumpinguvastast tollimaksu USAst imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

5

| (5) | Praegu kehtiv kindlasummaline tollimaks jääb vahemikku 0–198 eurot tonni kohta valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordi suhtes, 115,6 eurot tonni kohta valimisse kaasamata, kuid koostööd teinud äriühingute impordi suhtes ja kindlasummaline tollimaks 172,2 eurot tonni kohta kõigi muude äriühingute impordi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Praegu kehtiv kindlasummaline tollimaks jääb vahemikku 0–198 eurot tonni kohta valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordi suhtes, 115,6 eurot tonni kohta valimisse kaasamata, kuid koostööd teinud äriühingute impordi suhtes ja kindlasummaline tollimaks 172,2 eurot tonni kohta kõigi muude äriühingute impordi suhtes.

| (6) | Lisaks muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1598 (6) määrust (EL) 2015/1518, lubades äriühingutel, kes esialgse uurimisperioodi jooksul biodiislikütust ei eksportinud, taotleda läbivaatamist selle kohta, kas nende suhtes võib kohaldada valimisse kaasamata, kuid koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1598 (6) määrust (EL) 2015/1518, lubades äriühingutel, kes esialgse uurimisperioodi jooksul biodiislikütust ei eksportinud, taotleda läbivaatamist selle kohta, kas nende suhtes võib kohaldada valimisse kaasamata, kuid koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

6

| (7) | Pärast uue eksportiva tootja režiimi taotlust muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1121 (7) määrust (EL) 2015/1518, lisades I lisasse Coshoctonis (Ohio) asuva USA äriühingu Organic Technologies, kelle suhtes on seega kohaldatav valimisse kaasamata, kuid koostööd teinud äriühingutele kehtiv kaalutud keskmine tollimaks 115,6 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(7)

Pärast uue eksportiva tootja režiimi taotlust muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1121 (7) määrust (EL) 2015/1518, lisades I lisasse Coshoctonis (Ohio) asuva USA äriühingu Organic Technologies, kelle suhtes on seega kohaldatav valimisse kaasamata, kuid koostööd teinud äriühingutele kehtiv kaalutud keskmine tollimaks 115,6 eurot tonni kohta.

7

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (8) | Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist (8) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(8)

Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist (8) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

8

| (9) | Läbivaatamistaotluse esitas 11. juunil 2020. aastal Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(9)

Läbivaatamistaotluse esitas 11. juunil 2020. aastal Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (10) | Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas komisjon 14. septembril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (9) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(10)

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas komisjon 14. septembril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (9) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

9

| (11) | Samal päeval algatas komisjon eraldi menetluse USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumidevastaste meetmete aegumise läbivaatamiseks (10). |
| --- | --- |

(11)

Samal päeval algatas komisjon eraldi menetluse USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumidevastaste meetmete aegumise läbivaatamiseks (10).

10

| (12) | Kanada valitsus esitas kõnealuse algatamise kohta märkused, milles märkis, et meetmete säilitamise korral tuleks säilitada kolme Kanada biodiislikütuse tootja suhtes tehtud erand. Erand säilitati käesoleva määruse artiklis 2. |
| --- | --- |

(12)

Kanada valitsus esitas kõnealuse algatamise kohta märkused, milles märkis, et meetmete säilitamise korral tuleks säilitada kolme Kanada biodiislikütuse tootja suhtes tehtud erand. Erand säilitati käesoleva määruse artiklis 2.

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (13) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.   Ühendkuningriigi väljaastumine EList

Ühendkuningriigi väljaastumine EList

| (14) | Kõnealune juhtum algatati 14. septembril 2020, st Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodil, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks. |
| --- | --- |

(14)

Kõnealune juhtum algatati 14. septembril 2020, st Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodil, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks.

| (15) | 15. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates (11) kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtjaid, kes leiavad, et neid saab sellest hoolimata endiselt huvitatud isikutena käsitada. Äriühingud BP OIL International Limited ja Argent Energy taotlesid, et neid käsitataks jätkuvalt huvitatud isikutena, ja esitatud tõendite põhjal neile see õigus ka anti. Eelkõige esitasid mõlemad äriühingud tõendeid seotud üksuste olemasolu kohta vastavas liidu turul tegutsevas kontsernis. Seevastu asendati Ühendkuningriigi emaettevõtja Valero Energy Limited selle Iirimaa tütarettevõtjaga Valero Energy Limited Ireland, kuna viimane tegutseb liidu turul. |
| --- | --- |

(15)

15. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates (11) kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtjaid, kes leiavad, et neid saab sellest hoolimata endiselt huvitatud isikutena käsitada. Äriühingud BP OIL International Limited ja Argent Energy taotlesid, et neid käsitataks jätkuvalt huvitatud isikutena, ja esitatud tõendite põhjal neile see õigus ka anti. Eelkõige esitasid mõlemad äriühingud tõendeid seotud üksuste olemasolu kohta vastavas liidu turul tegutsevas kontsernis. Seevastu asendati Ühendkuningriigi emaettevõtja Valero Energy Limited selle Iirimaa tütarettevõtjaga Valero Energy Limited Ireland, kuna viimane tegutseb liidu turul.

11

1.6.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (16) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid Ameerika Ühendriikide tootjaid ja Ameerika Ühendriikide ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(16)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid Ameerika Ühendriikide tootjaid ja Ameerika Ühendriikide ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (17) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ühtegi ärakuulamistaotlust ei esitatud. |
| --- | --- |

(17)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ühtegi ärakuulamistaotlust ei esitatud.

1.7.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (18) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.7.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (19) | 14. septembril 2020 teavitas komisjon huvitatud isikuid kooskõlas algatamisteate punktiga 5.4 liidu tootjate esialgsest valimist. Komisjon koostas valimi, võttes aluseks samasuguse toote tootmis- ja müügimahu 2019. aastal ning samasuguse toote tootjate geograafilise asukoha. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kuuluvate liidu tootjate toodang moodustas 17,5 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus ja valim tagas ka hea geograafilise jaotuse. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esialgse valimi kohta märkusi esitama. Seitsme päeva pikkuse tähtaja jooksul pärast liidu tootjate esialgse valimi teatavakstegemist ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(19)

14. septembril 2020 teavitas komisjon huvitatud isikuid kooskõlas algatamisteate punktiga 5.4 liidu tootjate esialgsest valimist. Komisjon koostas valimi, võttes aluseks samasuguse toote tootmis- ja müügimahu 2019. aastal ning samasuguse toote tootjate geograafilise asukoha. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kuuluvate liidu tootjate toodang moodustas 17,5 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus ja valim tagas ka hea geograafilise jaotuse. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esialgse valimi kohta märkusi esitama. Seitsme päeva pikkuse tähtaja jooksul pärast liidu tootjate esialgse valimi teatavakstegemist ühtegi märkust ei esitatud.

1.7.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (20) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (21) | Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, Shell Trading Rotterdam BV, ja seetõttu otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(21)

Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, Shell Trading Rotterdam BV, ja seetõttu otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

1.7.3.   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (22) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil USA teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon asjaomase riigi ametiasutustel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil USA teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon asjaomase riigi ametiasutustel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (23) | Algatamise ajal tehti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku koopia kättesaadavaks huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. |
| --- | --- |

(23)

Algatamise ajal tehti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku koopia kättesaadavaks huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil.

| (24) | Kolm Ameerika Ühendriikide eksportivat tootjat andsid endast teada ja avaldasid soovi uurimises komisjoniga koostööd teha. Arvestades importijate väikest arvu, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Seepärast paluti kõigil kolmel endast teada andnud äriühingul täita küsimustik ja esitada see komisjonile kindlaksmääratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(24)

Kolm Ameerika Ühendriikide eksportivat tootjat andsid endast teada ja avaldasid soovi uurimises komisjoniga koostööd teha. Arvestades importijate väikest arvu, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Seepärast paluti kõigil kolmel endast teada andnud äriühingul täita küsimustik ja esitada see komisjonile kindlaksmääratud tähtaja jooksul.

1.8.   Asjaomase riigi koostöö puudumine

Asjaomase riigi koostöö puudumine

| (25) | 15. oktoobril 2020 teavitas üks kolmest äriühingust komisjoni e-kirja teel, et ei tee enam koostööd. Lisaks sellele ei esitanud ka kumbki ülejäänud kahest äriühingust küsitud teavet, kuna nad ei täitnud ega tagastanud küsimustikku etteantud tähtajaks. |
| --- | --- |

(25)

15. oktoobril 2020 teavitas üks kolmest äriühingust komisjoni e-kirja teel, et ei tee enam koostööd. Lisaks sellele ei esitanud ka kumbki ülejäänud kahest äriühingust küsitud teavet, kuna nad ei täitnud ega tagastanud küsimustikku etteantud tähtajaks.

| (26) | 10. novembril 2020 saatis komisjon kirja, milles teavitas kõiki äriühinguid kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18 ja lähtuda uurimises kättesaadavatest faktidest. Kavatsusest teatati ka USA ametiasutustele. Kirjale vastamise tähtaeg oli 17. november 2020. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(26)

10. novembril 2020 saatis komisjon kirja, milles teavitas kõiki äriühinguid kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18 ja lähtuda uurimises kättesaadavatest faktidest. Kavatsusest teatati ka USA ametiasutustele. Kirjale vastamise tähtaeg oli 17. november 2020. Märkusi ei esitatud.

| (27) | Kuna ükski kolmest USA eksportivast tootjast ei teinud aegumise läbivaatamise uurimisel koostööd, otsustati kohaldada alusmääruse artikli 18 sätteid ja tugineda järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(27)

Kuna ükski kolmest USA eksportivast tootjast ei teinud aegumise läbivaatamise uurimisel koostööd, otsustati kohaldada alusmääruse artikli 18 sätteid ja tugineda järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele.

1.9.   Küsimustikud

Küsimustikud

| (28) | Algatamise ajal tehti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku koopia kättesaadavaks huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. |
| --- | --- |

(28)

Algatamise ajal tehti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku koopia kättesaadavaks huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil.

| (29) | Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt sõltumatult liidu importijalt. |
| --- | --- |

(29)

Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt sõltumatult liidu importijalt.

1.10.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (30) | COVID-19 puhangu ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud viiruse leviku tõkestamise piirangute tõttu ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks oma esialgsete otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (12). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/isikuid: | liidu tootjad








  — | SAIPOL Bu Diester, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

COVID-19 puhangu ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud viiruse leviku tõkestamise piirangute tõttu ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks oma esialgsete otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (12). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/isikuid:

12

liidu tootjad

liidu tootjad

—

SAIPOL Bu Diester, Prantsusmaa

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Hispaania |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Hispaania

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Saksamaa |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Saksamaa

| | importijad








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Madalmaad |
| --- | --- | --- |

importijad

importijad

—

Shell Trading Rotterdam BV, Madalmaad

1.11.   Avalikustamine

Avalikustamine

| (31) | 21. mail 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(31)

21. mail 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (32) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud huvitatud isikutele võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud huvitatud isikutele võimaldati ärakuulamine.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (33) | Vaatlusalune toode on sama, mida käsitles esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamise uurimine, nimelt Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201629), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999212), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(33)

Vaatlusalune toode on sama, mida käsitles esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamise uurimine, nimelt Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201629), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999212), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (34) | Biodiislikütus on taastuvkütus, mida toodetakse erinevatest toorainetest, st taimeõlidest, nagu rapsiõli, sojaõli, palmiõli, kasutatud praadimisõlid, loomsed rasvad või biomass. |
| --- | --- |

(34)

Biodiislikütus on taastuvkütus, mida toodetakse erinevatest toorainetest, st taimeõlidest, nagu rapsiõli, sojaõli, palmiõli, kasutatud praadimisõlid, loomsed rasvad või biomass.

| (35) | Biodiislikütust kasutatakse transpordisektoris, peamiselt segatuna mineraalse diislikütusega (st nafta/tavaline diislikütus), ja väga vähesel määral puhtal kujul (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodiislikütust kasutatakse transpordisektoris, peamiselt segatuna mineraalse diislikütusega (st nafta/tavaline diislikütus), ja väga vähesel määral puhtal kujul (B100).

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (36) | Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(36)

Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse USA siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse USA siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (37) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (38) | Rootsi äriühing Preem AB ja Valero Energy Ltd Ireland, kes on kütusetootjad ja tarnijad ning seega vaatlusaluse toote kasutajad, väitsid, et rasvhapete metüülestrite (FAME) biodiislikütus ja hüdrogeenitud taimeõli (HVO) biodiislikütus on kaks eri liiki biodiislikütust ning et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta. Ajutiste meetmete kehtestamist käsitlevas 2009. aasta määruses (13) loeti biodiislikütuseks igat liiki biodiislikütus ja biodiislikütuse segud. Diislikütusega saab segada nii rasvhapete metüülestreid kui ka hüdrogeenitud taimeõli ning hoolimata füüsikaliste omaduste mõningatest erinevustest on toote lõppkasutus sama ja liidu tootmisharu toodab mõlemat toodet. Lisaks määratleti esialgse uurimise kaebuses hüdrogeenitud taimeõlidest toodetud diislikütus selge sõnaga kui vaatlusaluse toote hulka kuuluv ja tol ajal ei vaidlustanud seda väidet ükski isik. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Rootsi äriühing Preem AB ja Valero Energy Ltd Ireland, kes on kütusetootjad ja tarnijad ning seega vaatlusaluse toote kasutajad, väitsid, et rasvhapete metüülestrite (FAME) biodiislikütus ja hüdrogeenitud taimeõli (HVO) biodiislikütus on kaks eri liiki biodiislikütust ning et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta. Ajutiste meetmete kehtestamist käsitlevas 2009. aasta määruses (13) loeti biodiislikütuseks igat liiki biodiislikütus ja biodiislikütuse segud. Diislikütusega saab segada nii rasvhapete metüülestreid kui ka hüdrogeenitud taimeõli ning hoolimata füüsikaliste omaduste mõningatest erinevustest on toote lõppkasutus sama ja liidu tootmisharu toodab mõlemat toodet. Lisaks määratleti esialgse uurimise kaebuses hüdrogeenitud taimeõlidest toodetud diislikütus selge sõnaga kui vaatlusaluse toote hulka kuuluv ja tol ajal ei vaidlustanud seda väidet ükski isik. Seepärast lükati see väide tagasi.

13

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (39) | Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (40) | Nagu eespool põhjendustes 25–27 selgitatud, ei olnud valimisse kaasatud tootjate koostöö puudumise tõttu võimalik analüüsida USA tootjate esitatud kontrollitud andmeid. |
| --- | --- |

(40)

Nagu eespool põhjendustes 25–27 selgitatud, ei olnud valimisse kaasatud tootjate koostöö puudumise tõttu võimalik analüüsida USA tootjate esitatud kontrollitud andmeid.

| (41) | Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest. Seetõttu kasutas komisjon teabe saamiseks järgmisi allikaid: taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks ja taotluse esitaja hiljem esitatud teave, Eurostat, ülemaailmne kaubandusatlas (edaspidi „GTA“) ning USA energiateabe ameti (EIA) veebisait ja USA põllumajandusministeeriumi (USDA) veebisait. |
| --- | --- |

(41)

Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest. Seetõttu kasutas komisjon teabe saamiseks järgmisi allikaid: taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks ja taotluse esitaja hiljem esitatud teave, Eurostat, ülemaailmne kaubandusatlas (edaspidi „GTA“) ning USA energiateabe ameti (EIA) veebisait ja USA põllumajandusministeeriumi (USDA) veebisait.

3.2.   Dumpingu jätkumine

Dumpingu jätkumine

| (42) | Pärast meetmete kehtestamist 2009. aastal vähenes biodiislikütuse import USAst liitu alates 2013. aastast peaaegu nullini. Näiteks imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020) USAst umbes 156 tonni. See kogus moodustab ainult 0,04 % USA koguekspordist ja veelgi väiksema osa liidu tarbimisest. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et selline väike kogus ei anna piisavat alust dumpinguanalüüsi jätkata. Seetõttu keskendus komisjon uurimises dumpingu kordumise tõenäosusele juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(42)

Pärast meetmete kehtestamist 2009. aastal vähenes biodiislikütuse import USAst liitu alates 2013. aastast peaaegu nullini. Näiteks imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020) USAst umbes 156 tonni. See kogus moodustab ainult 0,04 % USA koguekspordist ja veelgi väiksema osa liidu tarbimisest. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et selline väike kogus ei anna piisavat alust dumpinguanalüüsi jätkata. Seetõttu keskendus komisjon uurimises dumpingu kordumise tõenäosusele juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

3.3.   Dumpingu kordumine

Dumpingu kordumine

| (43) | Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, kui meetmed aeguvad. Analüüsiti eelkõige järgmisi elemente: ELis ja USAs toodetud ja müüdud toote hindade vaheline seos, kolmandate riikide ekspordihindade ja USA hindade vaheline seos, kolmandate riikide ekspordihindade ja Euroopa Liidu hinnataseme vaheline seos, kasutamata tootmisvõimsused USAs ning kõrvalehoidmise ja absorptsioonitavad. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, kui meetmed aeguvad. Analüüsiti eelkõige järgmisi elemente: ELis ja USAs toodetud ja müüdud toote hindade vaheline seos, kolmandate riikide ekspordihindade ja USA hindade vaheline seos, kolmandate riikide ekspordihindade ja Euroopa Liidu hinnataseme vaheline seos, kasutamata tootmisvõimsused USAs ning kõrvalehoidmise ja absorptsioonitavad.

3.3.1.   Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides toodetud ja müüdud toote hindade võrdlus

Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides toodetud ja müüdud toote hindade võrdlus

| (44) | Komisjoni talitused kasutasid kahte teabeallikat, et määrata biodiislikütuse omamaine müügihind USAs läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal: i) USA põllumajandusministeerium (US Department of Agriculture (USDA)) ja ii) aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teave. |
| --- | --- |

(44)

Komisjoni talitused kasutasid kahte teabeallikat, et määrata biodiislikütuse omamaine müügihind USAs läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal: i) USA põllumajandusministeerium (US Department of Agriculture (USDA)) ja ii) aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teave.

US Department of Agriculture

| (45) | USDA esitatud teabest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli omamaise müügi tehasehind 909,05 USA dollarit tonni kohta. Arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil euro ja dollari keskmist vahetuskurssi (1 euro = 1,105 USA dollarit), vastab sellele summale USA omamaises käibes 822,31 eurot tonni kohta. See on lähedane aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele, kus nimetati omamaist müügihinda 918,06 USA dollarit (820 eurot) tonni kohta. Komisjon pidas asjakohaseks arvestada dumpingu kordumise analüüsis USA siseturu kohta kindlakstehtud hinda (822,31 eurot). |
| --- | --- |

(45)

USDA esitatud teabest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli omamaise müügi tehasehind 909,05 USA dollarit tonni kohta. Arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil euro ja dollari keskmist vahetuskurssi (1 euro = 1,105 USA dollarit), vastab sellele summale USA omamaises käibes 822,31 eurot tonni kohta. See on lähedane aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele, kus nimetati omamaist müügihinda 918,06 USA dollarit (820 eurot) tonni kohta. Komisjon pidas asjakohaseks arvestada dumpingu kordumise analüüsis USA siseturu kohta kindlakstehtud hinda (822,31 eurot).

| (46) | Euroopa Liidus liidu tootjate müüdud biodiislikütuse keskmine tehasehind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on näidatud allpool olevas tabelis 1, oli 771 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(46)

Euroopa Liidus liidu tootjate müüdud biodiislikütuse keskmine tehasehind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on näidatud allpool olevas tabelis 1, oli 771 eurot tonni kohta.

| (47) | Kui USA tootjad soovivad uuesti Euroopa Liidu turule tulla, peavad nad müüma hinnaga, mis on lähedane 771 eurole tonni kohta või sellest madalam. Lõpphind peab ühtlasi katma meretranspordi- ja kindlustuskulud ning biodiislikütusele kehtiva tollimaksu (6,5 %). Uurimise ajal hangitud andmete kohaselt oleks see ligikaudu 92 eurot tonni kohta. Komisjon lähtus selle summa puhul a) taotluse esitaja arvutatud transpordi ja prahiraha summast ning b) USAst pärit biodiislikütuse impordihinna suhtes kohaldatavatest tollimaksudest (6,5 %), mille komisjon arvutas pärast tutvumist avalikult kättesaadava teabega, näiteks ülemaailmne kaubandusatlas (GTA), ja ümardas selle 106 euroni, et katta ka mõned impordijärgsed lisakulud. |
| --- | --- |

(47)

Kui USA tootjad soovivad uuesti Euroopa Liidu turule tulla, peavad nad müüma hinnaga, mis on lähedane 771 eurole tonni kohta või sellest madalam. Lõpphind peab ühtlasi katma meretranspordi- ja kindlustuskulud ning biodiislikütusele kehtiva tollimaksu (6,5 %). Uurimise ajal hangitud andmete kohaselt oleks see ligikaudu 92 eurot tonni kohta. Komisjon lähtus selle summa puhul a) taotluse esitaja arvutatud transpordi ja prahiraha summast ning b) USAst pärit biodiislikütuse impordihinna suhtes kohaldatavatest tollimaksudest (6,5 %), mille komisjon arvutas pärast tutvumist avalikult kättesaadava teabega, näiteks ülemaailmne kaubandusatlas (GTA), ja ümardas selle 106 euroni, et katta ka mõned impordijärgsed lisakulud.

| (48) | Seega juhul, kui USA tootjad hakkaksid uuesti liitu eksportima konkurentsivõimeliste hindadega, peaksid nad suure tõenäosusega tegema seda tehasehinnaga, mis on väiksem kui 665 eurot tonni kohta ja mis oleks madalam kui nende omamaine müügihind USAs, järelikult dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(48)

Seega juhul, kui USA tootjad hakkaksid uuesti liitu eksportima konkurentsivõimeliste hindadega, peaksid nad suure tõenäosusega tegema seda tehasehinnaga, mis on väiksem kui 665 eurot tonni kohta ja mis oleks madalam kui nende omamaine müügihind USAs, järelikult dumpinguhinnaga.

3.3.2.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja USAs kehtivate hindade võrdlus

Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja USAs kehtivate hindade võrdlus

| (49) | Komisjon analüüsis veel USA biodiislikütuse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnamustrit läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon analüüsis veel USA biodiislikütuse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnamustrit läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (50) | Komisjon uuris avalikult kättesaadavat teavet, nagu ülemaailmne kaubandusatlas (GTA), ja võttis sealt välja biodiislikütuse ekspordi mahud ja väärtused läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vastavalt HS-koodile 3826 00. Kõikidesse riikidesse (kaasa arvatud ELi) eksporditud kogused on 389 075 tonni, millest 14 tonni eksporditi Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon uuris avalikult kättesaadavat teavet, nagu ülemaailmne kaubandusatlas (GTA), ja võttis sealt välja biodiislikütuse ekspordi mahud ja väärtused läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vastavalt HS-koodile 3826 00. Kõikidesse riikidesse (kaasa arvatud ELi) eksporditud kogused on 389 075 tonni, millest 14 tonni eksporditi Euroopa Liitu.

| (51) | Allolevas tabelis on võrreldud keskmist müügihinda USA dollarites tonni kohta, mis on nõuetekohaselt kohandatud tehasehindade tasemele (arvates riigisisese kaubaveo puhul maha 82,52 USA dollarit tonni kohta, nagu on märgitud aegumise läbivaatamise taotluses), keskmise omamaise hinnaga USAs kuue riigi puhul (väljaspool ELi), kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 0,1 % oma koguekspordist.

  Tabel 1


  USA ekspordimahud ja -hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil











  Sihtriigid | Ekspordimahud (tonnides) | Protsent ekspordist kõigisse riikidesse | Keskmine tehasehind (USA dollarit) tonni kohta | Keskmine tehasehind (eurot) tonni kohta | Keskmised tehasehinnad USA omamaine hind (eurodes) tonni kohta (vt põhjendus 45) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 | 822,31 |
| Hiina | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 | 822,31 |
| Norra | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 | 822,31 |
| Peruu | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 | 822,31 |
| Mehhiko | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 | 822,31 |
| Lõuna-Korea | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 | 822,31 |
| Allikas: GTA |

(51)

Allolevas tabelis on võrreldud keskmist müügihinda USA dollarites tonni kohta, mis on nõuetekohaselt kohandatud tehasehindade tasemele (arvates riigisisese kaubaveo puhul maha 82,52 USA dollarit tonni kohta, nagu on märgitud aegumise läbivaatamise taotluses), keskmise omamaise hinnaga USAs kuue riigi puhul (väljaspool ELi), kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 0,1 % oma koguekspordist.

Tabel 1

Tabel 1

USA ekspordimahud ja -hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

USA ekspordimahud ja -hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Sihtriigid

Ekspordimahud (tonnides)

Protsent ekspordist kõigisse riikidesse

Keskmine tehasehind (USA dollarit) tonni kohta

Keskmine tehasehind (eurot) tonni kohta

Keskmised tehasehinnad USA omamaine hind (eurodes) tonni kohta (vt põhjendus 45)

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

822,31

Hiina

12 363

3,2

316,49

286,29

822,31

Norra

3 500

0,9

862,48

780,18

822,31

Peruu

2 144

0,6

591,72

535,26

822,31

Mehhiko

1 204

0,3

661,23

598,13

822,31

Lõuna-Korea

475

0,1

363,15

328,49

822,31

Allikas: GTA

Allikas:

| (52) | Tabelist on näha, et kõigi kuue eksportiva riigi puhul müüvad USA tootjad nende omamaistest hindadest 5–65 % madalamate hindadega. Lisaks on tabelist näha ekspordihindade suur erinevus riikides, kuhu USA läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõige rohkem eksportis. |
| --- | --- |

(52)

Tabelist on näha, et kõigi kuue eksportiva riigi puhul müüvad USA tootjad nende omamaistest hindadest 5–65 % madalamate hindadega. Lisaks on tabelist näha ekspordihindade suur erinevus riikides, kuhu USA läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõige rohkem eksportis.

| (53) | Tabelist on näha ka see, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Taotluses on selle kohta märgitud, et „ [...] Kanadasse eksporditav kallim biodiislikütus tuleb valmistada teatavat liiki toorainetest, mis taluvad paremini madalaid temperatuure, näiteks rapsist, või ka hüdrogeenitud taimeõlist, millel on suurepärased omadused madalatel temperatuuridel [...]“. Seega seletab neid kallimaid keskmisi ekspordihindu nimetatud kahte riiki tooraine (näiteks rapsi) kõrgem omahind. |
| --- | --- |

(53)

Tabelist on näha ka see, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Taotluses on selle kohta märgitud, et „ [...] Kanadasse eksporditav kallim biodiislikütus tuleb valmistada teatavat liiki toorainetest, mis taluvad paremini madalaid temperatuure, näiteks rapsist, või ka hüdrogeenitud taimeõlist, millel on suurepärased omadused madalatel temperatuuridel [...]“. Seega seletab neid kallimaid keskmisi ekspordihindu nimetatud kahte riiki tooraine (näiteks rapsi) kõrgem omahind.

3.3.3.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu tootmisharu hinnataseme võrdlus

Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu tootmisharu hinnataseme võrdlus

| (54) | ELi turg on USA biodiislikütuse ekspordile atraktiivne turg. Eespool põhjenduses 49 osutatud GTA andmebaasi põhjal arvutati seejärel aritmeetiline keskmine ekspordihind kõikidesse sihtkohtadesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 55 allpool), võttes arvesse järgmisi elemente.






  — | USA ekspordihindade suure varieeruvuse tõttu (nagu nähtub ka põhjenduses 51 esitatud tabelist) jättis komisjon sellest arvutusest välja kõik riigid, kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähem kui 0,1 % oma müügi kogumahust. Kokku oli riike (välja arvatud EL), mille osakaal oli üle 0,1 % USA ekspordi kogumahust, kuus, nagu on esitatud põhjenduse 51 tabelis. |
| --- | --- | --- |

(54)

ELi turg on USA biodiislikütuse ekspordile atraktiivne turg. Eespool põhjenduses 49 osutatud GTA andmebaasi põhjal arvutati seejärel aritmeetiline keskmine ekspordihind kõikidesse sihtkohtadesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 55 allpool), võttes arvesse järgmisi elemente.

—

USA ekspordihindade suure varieeruvuse tõttu (nagu nähtub ka põhjenduses 51 esitatud tabelist) jättis komisjon sellest arvutusest välja kõik riigid, kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähem kui 0,1 % oma müügi kogumahust. Kokku oli riike (välja arvatud EL), mille osakaal oli üle 0,1 % USA ekspordi kogumahust, kuus, nagu on esitatud põhjenduse 51 tabelis.

| — | Samast tabelist nähtub ka see, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Nagu põhjenduses 53 selgitatud, tulenevad need kõrgemad ekspordihinnad lähteaine (näiteks rapsi) kõrgemast omahinnast. |
| --- | --- |

—

Samast tabelist nähtub ka see, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Nagu põhjenduses 53 selgitatud, tulenevad need kõrgemad ekspordihinnad lähteaine (näiteks rapsi) kõrgemast omahinnast.

| — | ELis valitsevate erinevate kliimatingimuste tõttu eksporditakse ELi peamiselt erinevate biodiislikütuste segu. Põhja-Euroopas kasutatakse peamiselt biodiislikütust, mis talub paremini madalat temperatuuri. |
| --- | --- |

—

ELis valitsevate erinevate kliimatingimuste tõttu eksporditakse ELi peamiselt erinevate biodiislikütuste segu. Põhja-Euroopas kasutatakse peamiselt biodiislikütust, mis talub paremini madalat temperatuuri.

| — | Seega annab aritmeetilise keskmise ekspordihinna arvutamine praeguse hindamise jaoks õige ülevaate keskmisest hinnast, mida liidu turul küsitakse, ning välditakse Kanada ja Norra ekspordile ebaproportsionaalse kaalu määramist, arvestades biodiislikütuse eri liikide segu, mida tõenäoliselt eksporditaks liitu, kus kliimatingimused eri liikmesriikides on väga erinevad. |
| --- | --- |

—

Seega annab aritmeetilise keskmise ekspordihinna arvutamine praeguse hindamise jaoks õige ülevaate keskmisest hinnast, mida liidu turul küsitakse, ning välditakse Kanada ja Norra ekspordile ebaproportsionaalse kaalu määramist, arvestades biodiislikütuse eri liikide segu, mida tõenäoliselt eksporditaks liitu, kus kliimatingimused eri liikmesriikides on väga erinevad.

| (55) | Kõiki eespool nimetatud elemente arvesse võttes arvutas komisjon keskmise ekspordihinna, mis on 682 USA dollarit tonni kohta (617 eurot). See keskmine ekspordihind 617 eurot on FOB-hind, millele tuleb CIF-hinna saamiseks lisada meretranspordi- ja kindlustuskulud. Aegumise läbivaatamise taotluses hinnati nende kulude suuruseks umbes 52 USA dollarit tonni kohta (47 eurot). |
| --- | --- |

(55)

Kõiki eespool nimetatud elemente arvesse võttes arvutas komisjon keskmise ekspordihinna, mis on 682 USA dollarit tonni kohta (617 eurot). See keskmine ekspordihind 617 eurot on FOB-hind, millele tuleb CIF-hinna saamiseks lisada meretranspordi- ja kindlustuskulud. Aegumise läbivaatamise taotluses hinnati nende kulude suuruseks umbes 52 USA dollarit tonni kohta (47 eurot).

| (56) | Komisjon leiab, et 47 eurot tonni kohta on põhjendatud viide muude sihtkohtadega seotud täiendavate meretranspordi- ja kindlustuskulude suurusele. USA keskmisteks ekspordihindadeks kolmandatesse riikidesse määrati seega 617 eurot (FOB), mis on isegi juhul, kui lisatakse meretranspordi- ja kindlustuskulud, olemasolev tollimaks (6,5 %) (kokku ümardatuna 104 eurot tonni kohta, et katta ka mõned impordijärgsed lisakulud) USAst ELi (kokku umbes 721 eurot), palju madalam kui liidu tootmisharu tehasehind, mis on 771 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon leiab, et 47 eurot tonni kohta on põhjendatud viide muude sihtkohtadega seotud täiendavate meretranspordi- ja kindlustuskulude suurusele. USA keskmisteks ekspordihindadeks kolmandatesse riikidesse määrati seega 617 eurot (FOB), mis on isegi juhul, kui lisatakse meretranspordi- ja kindlustuskulud, olemasolev tollimaks (6,5 %) (kokku ümardatuna 104 eurot tonni kohta, et katta ka mõned impordijärgsed lisakulud) USAst ELi (kokku umbes 721 eurot), palju madalam kui liidu tootmisharu tehasehind, mis on 771 eurot tonni kohta.

| (57) | Järelikult näitab see, et USA eksportivatel tootjatel oleks võimalik liidu turule jõudmiseks müüa madalama hinnaga kui 771 eurot tonni kohta ja et see oleks nende jaoks stiimul suunata osa praegusest ekspordist kolmandatesse riikidesse liidu turule, kuna seal on hinnad atraktiivsemad kui mõnel kolmanda riigi turul. |
| --- | --- |

(57)

Järelikult näitab see, et USA eksportivatel tootjatel oleks võimalik liidu turule jõudmiseks müüa madalama hinnaga kui 771 eurot tonni kohta ja et see oleks nende jaoks stiimul suunata osa praegusest ekspordist kolmandatesse riikidesse liidu turule, kuna seal on hinnad atraktiivsemad kui mõnel kolmanda riigi turul.

3.3.4.   Vaba tootmisvõimsus

Vaba tootmisvõimsus

| (58) | Kuna USA tootjad koostööd ei teinud, määras komisjon USA tootmisvõimsuse kindlaks USA energiateabe ameti (EIA) veebisaidil kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

(58)

Kuna USA tootjad koostööd ei teinud, määras komisjon USA tootmisvõimsuse kindlaks USA energiateabe ameti (EIA) veebisaidil kättesaadava teabe põhjal.

| (59) | USA biodiislikütuse tootjad peavad esitama sellele ametile aruanded (vastavalt igal aastal ja igal kuul) olemasolevate ja kavandatud tootmisvõimsuste kohta, samuti tootmise, sisendite, varude ja biodiislikütuse müügi kohta.
  EIA andmete põhjal oli USA biodiislikütuse tootjate tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 412 000 tonni. |
| --- | --- |

(59)

USA biodiislikütuse tootjad peavad esitama sellele ametile aruanded (vastavalt igal aastal ja igal kuul) olemasolevate ja kavandatud tootmisvõimsuste kohta, samuti tootmise, sisendite, varude ja biodiislikütuse müügi kohta.

EIA andmete põhjal oli USA biodiislikütuse tootjate tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 412 000 tonni.

| (60) | USA tegelik biodiislikütuse tootmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 5 718 000 tonni (EIA andmed), mis vastab 68 %-le tootmisvõimsuse rakendusastmele ja vabale tootmisvõimsusele 32 % ehk ligikaudu 2 694 000 tonnile. USA tootjate märkimisväärne vaba tootmisvõimsus stimuleerib tootmist suurendama ja müüma dumpinguhindadega biodiislikütust liidu turule ning seetõttu kasutatakse seda juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tõenäoliselt liidu turu varustamiseks. USA tootjad saavad tootmist hõlpsasti suurendada ja eksportida Euroopa Liitu, saades majanduslikku tulu tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemisest ja tootmise ühikuhindade alanemisest. Ameerika Ühendriikide vaba tootmisvõimsuse suunamisel Euroopa Liidu turule oleks oluline mõju, kuna see moodustab peaaegu 18 % Euroopa Liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(60)

USA tegelik biodiislikütuse tootmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 5 718 000 tonni (EIA andmed), mis vastab 68 %-le tootmisvõimsuse rakendusastmele ja vabale tootmisvõimsusele 32 % ehk ligikaudu 2 694 000 tonnile. USA tootjate märkimisväärne vaba tootmisvõimsus stimuleerib tootmist suurendama ja müüma dumpinguhindadega biodiislikütust liidu turule ning seetõttu kasutatakse seda juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tõenäoliselt liidu turu varustamiseks. USA tootjad saavad tootmist hõlpsasti suurendada ja eksportida Euroopa Liitu, saades majanduslikku tulu tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemisest ja tootmise ühikuhindade alanemisest. Ameerika Ühendriikide vaba tootmisvõimsuse suunamisel Euroopa Liidu turule oleks oluline mõju, kuna see moodustab peaaegu 18 % Euroopa Liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (61) | Lisaks oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USA biodiislikütuse tootmine (5 718 000 tonni) väiksem kui tarbimine (5 934 000 tonni). Seega importis USA rohkem biodiislikütust, kui eksportis. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kokku 629 000 tonni ning eksport kokku 428 000 tonni. Kuid kui olemasolevat tootmisvõimsust ei kasutatud vaatlusalusel perioodil omamaise nõudluse rahuldamiseks, on ebatõenäoline, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse tulevikus samal eesmärgil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teatatud USA tootmisvõimsus (8 412 000 tonni, vt eelmine põhjendus) oli oluliselt suurem kui sisetarbimine. See tähendab, et kui ekspordituru võimalused avanevad, kasutavad USA tootjad oma vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt pigem eksportmüügiks kui sisetarbimise jaoks. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USA biodiislikütuse tootmine (5 718 000 tonni) väiksem kui tarbimine (5 934 000 tonni). Seega importis USA rohkem biodiislikütust, kui eksportis. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kokku 629 000 tonni ning eksport kokku 428 000 tonni. Kuid kui olemasolevat tootmisvõimsust ei kasutatud vaatlusalusel perioodil omamaise nõudluse rahuldamiseks, on ebatõenäoline, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse tulevikus samal eesmärgil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teatatud USA tootmisvõimsus (8 412 000 tonni, vt eelmine põhjendus) oli oluliselt suurem kui sisetarbimine. See tähendab, et kui ekspordituru võimalused avanevad, kasutavad USA tootjad oma vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt pigem eksportmüügiks kui sisetarbimise jaoks.

| (62) | On ebatõenäoline, et vaba tootmisvõimsust kasutatakse ELi-välistesse kolmandatesse riikidesse eksportimiseks. Kolmandate riikide suured turud (Brasiilia, Indoneesia, Argentina, Hiina, Tai) on biodiislikütuse omamaise tootmise poolest isemajandavad ja USA ei ole oma vabast tootmisvõimsusest hoolimata nendesse riikidesse seni eriti eksportinud. Ei ole põhjust arvata, et see edaspidi muutub. |
| --- | --- |

(62)

On ebatõenäoline, et vaba tootmisvõimsust kasutatakse ELi-välistesse kolmandatesse riikidesse eksportimiseks. Kolmandate riikide suured turud (Brasiilia, Indoneesia, Argentina, Hiina, Tai) on biodiislikütuse omamaise tootmise poolest isemajandavad ja USA ei ole oma vabast tootmisvõimsusest hoolimata nendesse riikidesse seni eriti eksportinud. Ei ole põhjust arvata, et see edaspidi muutub.

| (63) | Seetõttu on tõenäoline, et USA tootjad kasutaksid olulist osa vabast tootmisvõimsusest, et müüa täiendavalt ELi, mis on väga atraktiivne turg, kuna see on maailma suurim ja biodiislikütuse tarbimise arvukate stiimulitega turg. |
| --- | --- |

(63)

Seetõttu on tõenäoline, et USA tootjad kasutaksid olulist osa vabast tootmisvõimsusest, et müüa täiendavalt ELi, mis on väga atraktiivne turg, kuna see on maailma suurim ja biodiislikütuse tarbimise arvukate stiimulitega turg.

3.3.5.   Meetmetest kõrvalehoidmise ja absorptsioonitavad

Meetmetest kõrvalehoidmise ja absorptsioonitavad

| (64) | Nagu põhjenduses 1 märgitud, on leitud, et 2009. aastal kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale, kasutades transporti läbi Kanada ning muutes segu koostist. Selliste tavade olemasolu näitab, et osa USA tootjatest on huvitatud Euroopa Liidu turule tulemisest ka pärast meetmete kehtestamist ja seda võib seega pidada näitajaks selle kohta, et liidu turg on USA biodiislikütuse tootjate jaoks atraktiivne. |
| --- | --- |

(64)

Nagu põhjenduses 1 märgitud, on leitud, et 2009. aastal kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale, kasutades transporti läbi Kanada ning muutes segu koostist. Selliste tavade olemasolu näitab, et osa USA tootjatest on huvitatud Euroopa Liidu turule tulemisest ka pärast meetmete kehtestamist ja seda võib seega pidada näitajaks selle kohta, et liidu turg on USA biodiislikütuse tootjate jaoks atraktiivne.

3.3.6.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (65) | Euroopa Liidu turg on väga atraktiivne, kuna tegemist on maailma suurima turuga ning eksisteerivad märkimisväärsed Euroopa Liidu ja liikmesriikide stiimulid biodiislikütuse tarbimiseks. Seetõttu oleks USA tootjatel lihtne kasutada vabasid tootmisvõimsusi täiel määral ja suunata osa ekspordikäibest teistelt, vähem kasumlikelt turgudelt kolmandatest riikidest Euroopa Liidu turule. |
| --- | --- |

(65)

Euroopa Liidu turg on väga atraktiivne, kuna tegemist on maailma suurima turuga ning eksisteerivad märkimisväärsed Euroopa Liidu ja liikmesriikide stiimulid biodiislikütuse tarbimiseks. Seetõttu oleks USA tootjatel lihtne kasutada vabasid tootmisvõimsusi täiel määral ja suunata osa ekspordikäibest teistelt, vähem kasumlikelt turgudelt kolmandatest riikidest Euroopa Liidu turule.

| (66) | Põhjenduses 51 esitatud tabeli põhjal järeldas komisjon, et üldjuhul müüvad USA tootjad kolmandatesse riikidesse nende omamaistest hindadest madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(66)

Põhjenduses 51 esitatud tabeli põhjal järeldas komisjon, et üldjuhul müüvad USA tootjad kolmandatesse riikidesse nende omamaistest hindadest madalamate hindadega.

| (67) | Sellega seoses ja arvestades USA tootmisharu märkimisväärseid vabu tootmisvõimsusi ning liidu turu atraktiivsust selle suuruse ja müügihindade tõttu, eriti arvestades USA hinnataset kolmandatesse riikidesse eksportimisel ja varasemat meetmetest kõrvalehoidmist, järeldas komisjon, et USAst lähtuv impordidumping tõenäoliselt kordub, kui kehtivatel meetmetel aeguda lasta. |
| --- | --- |

(67)

Sellega seoses ja arvestades USA tootmisharu märkimisväärseid vabu tootmisvõimsusi ning liidu turu atraktiivsust selle suuruse ja müügihindade tõttu, eriti arvestades USA hinnataset kolmandatesse riikidesse eksportimisel ja varasemat meetmetest kõrvalehoidmist, järeldas komisjon, et USAst lähtuv impordidumping tõenäoliselt kordub, kui kehtivatel meetmetel aeguda lasta.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (68) | Taotluse esitaja esitatud andmete kohaselt valmistas liidus vaatlusalusel perioodil samasugust toodet 49 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(68)

Taotluse esitaja esitatud andmete kohaselt valmistas liidus vaatlusalusel perioodil samasugust toodet 49 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (69) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 14 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootmisharu esitatud teabe alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 19, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 17,5 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(69)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 14 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootmisharu esitatud teabe alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 19, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 17,5 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (70) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks tootmisharu esitatud teabe ja Comexti impordiandmete alusel. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks tootmisharu esitatud teabe ja Comexti impordiandmete alusel.

| (71) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides)
   (14) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (tonnides) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Indeks | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Allikas: liidu tootmisharu andmed, Comext |

(71)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)
   (14)

Liidu tarbimine (tonnides)

14

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (tonnides)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Indeks

Indeks

100

100

112

112

114

114

122

122

Allikas: liidu tootmisharu andmed, Comext

Allikas:

| (72) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes biodiislikütuse tarbimine liidus, arvutatuna biodiislikütuse impordi ja liidu tootmisharu ELi turul tehtud kogumüügi summana, 22 % ehk 13,8 miljonilt tonnilt 2017. aastal 16,9 miljoni tonnini. |
| --- | --- |

(72)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes biodiislikütuse tarbimine liidus, arvutatuna biodiislikütuse impordi ja liidu tootmisharu ELi turul tehtud kogumüügi summana, 22 % ehk 13,8 miljonilt tonnilt 2017. aastal 16,9 miljoni tonnini.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (73) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati esitatud andmete põhjal (andmebaas Comext). Impordi turuosa määrati kindlaks andmete põhjal, mille esitas taotluse esitaja liidu tootmisharu omamaise müügi kohta, ja Comexti kaubandusandmete põhjal. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati esitatud andmete põhjal (andmebaas Comext). Impordi turuosa määrati kindlaks andmete põhjal, mille esitas taotluse esitaja liidu tootmisharu omamaise müügi kohta, ja Comexti kaubandusandmete põhjal.

| (74) | Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad
   (15) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Indeks | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Turuosa (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | | | | |
| Keskmine hind eurodes tonni kohta | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Indeks | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks |

(74)

Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad
   (15)

Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad

15

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

176

2 339

139

156

Indeks

Indeks

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Turuosa (%)

0

0

0

0

Keskmine hind eurodes tonni kohta

1 243

972

1 269

1 812

Indeks

Indeks

100

100

78

78

102

102

146

146

Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks

Allikas:

| (75) | Alates meetmete kehtestamisest 2009. aastal import USAst peaaegu lakkas ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see kõigest 156 tonni (võrreldes enam kui 1 137 000 tonniga esialgsel uurimisperioodil). |
| --- | --- |

(75)

Alates meetmete kehtestamisest 2009. aastal import USAst peaaegu lakkas ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see kõigest 156 tonni (võrreldes enam kui 1 137 000 tonniga esialgsel uurimisperioodil).

4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

| (76) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei toimunud USAst ELi peaaegu üldse biodiislikütuse importi, mida saaks kasutada hinna allalöömise arvutamisel usaldusväärse alusena. |
| --- | --- |

(76)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei toimunud USAst ELi peaaegu üldse biodiislikütuse importi, mida saaks kasutada hinna allalöömise arvutamisel usaldusväärse alusena.

| (77) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon alternatiivse võimalusena:






  (1) | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasest hankimise tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatutele klientidele (771 eurot tonni kohta) ning |
| --- | --- | --- |

(77)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon alternatiivse võimalusena:

(1)

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasest hankimise tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatutele klientidele (771 eurot tonni kohta) ning

| (2) | USA tootjate keskmist ekspordihinda kolmandatesse riikidesse, mida on nõuetekohaselt kohandatud transpordikuludega liitu ja ELi tollimaksuga (721 eurot tonni kohta – vt põhjendus 56). |
| --- | --- |

(2)

USA tootjate keskmist ekspordihinda kolmandatesse riikidesse, mida on nõuetekohaselt kohandatud transpordikuludega liitu ja ELi tollimaksuga (721 eurot tonni kohta – vt põhjendus 56).

| (78) | Võrdluse tulemusena saadi hinna allalöömine 6,4 %. |
| --- | --- |

(78)

Võrdluse tulemusena saadi hinna allalöömine 6,4 %.

4.4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui USAst

Import muudest kolmandatest riikidest kui USAst

| (79) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kolmandatest riikidest 3 750 000 tonni ehk umbes 22 % liidu kogutarbimisest. Kui USA välja arvata, siis olid peamised biodiislikütuse impordiallikad Argentina (24 % ELi impordist), Malaisia (18 %), Singapur (13 %) ja Indoneesia (5 %). |
| --- | --- |

(79)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kolmandatest riikidest 3 750 000 tonni ehk umbes 22 % liidu kogutarbimisest. Kui USA välja arvata, siis olid peamised biodiislikütuse impordiallikad Argentina (24 % ELi impordist), Malaisia (18 %), Singapur (13 %) ja Indoneesia (5 %).

| (80) | Muudest kolmandatest riikidest pärit biodiislikütuse impordi (kogu)maht, turuosa ja hindade suundumused muutusid järgmiselt.

  Tabel 4


  Import kolmandatest riikidest
   (16)











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Maht (tonnides) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Indeks | 100 | 412 | 245 | 255 |
| | Turuosa (%) | 3 | 10 | 6 | 5 |
| | Keskmine hind
  eurot tonn | 635 | 620 | 707 | 728 |
| | Indeks | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malaisia | Maht (tonnides) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Indeks | 100 | 116 | 218 | 202 |
| | Turuosa (%) | 2 | 3 | 5 | 4 |
| | Keskmine hind
  eurot tonn | 952 | 813 | 669 | 730 |
| | Indeks | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indoneesia | Maht (tonnides) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Indeks | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| | Turuosa (%) | 0 | 5 | 5 | 1 |
| | Keskmine hind
  eurot tonn | 803 | 671 | 636 | 665 |
| | Indeks | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Indeks | 100 | 100 | 177 | 241 |
| | Turuosa (%) | 6 | 5 | 9 | 12 |
| | Keskmine hind
  eurot tonn | 662 | 723 | 829 | 874 |
| | Indeks | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Kolmandad riigid kokku, välja arvatud USA | Maht (tonnides) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Indeks | 100 | 224 | 247 | 245 |
| | Turuosa | 11 % | 22 % | 24 % | 22 % |
| | Keskmine hind
  eurot tonn | 721 | 678 | 732 | 802 |
| | Indeks | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks |

(80)

Muudest kolmandatest riikidest pärit biodiislikütuse impordi (kogu)maht, turuosa ja hindade suundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Import kolmandatest riikidest
   (16)

Import kolmandatest riikidest

16

Riik

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Argentina

Maht (tonnides)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Indeks

Indeks

100

100

412

412

245

245

255

255

Turuosa (%)

3

10

6

5

Keskmine hind

eurot tonn

635

620

707

728

Indeks

Indeks

100

100

98

98

111

111

115

115

Malaisia

Maht (tonnides)

335 769

388 615

731 679

679 860

Indeks

Indeks

100

100

116

116

218

218

202

202

Turuosa (%)

2

3

5

4

Keskmine hind

eurot tonn

952

813

669

730

Indeks

Indeks

100

100

85

85

70

70

77

77

Indoneesia

Maht (tonnides)

24 984

777 992

743 456

195 858

Indeks

Indeks

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Turuosa (%)

0

5

5

1

Keskmine hind

eurot tonn

803

671

636

665

Indeks

Indeks

100

100

84

84

79

79

83

83

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Indeks

Indeks

100

100

100

100

177

177

241

241

Turuosa (%)

6

5

9

12

Keskmine hind

eurot tonn

662

723

829

874

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

132

132

Kolmandad riigid kokku, välja arvatud USA

Maht (tonnides)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Indeks

Indeks

100

100

224

224

247

247

245

245

Turuosa

11 %

22 %

24 %

22 %

Keskmine hind

eurot tonn

721

678

732

802

Indeks

Indeks

100

100

94

94

102

102

111

111

Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks

Allikas:

| (81) | Argentinast ja Indoneesiast, mis on kaks peamist biodiislikütust eksportivat riiki, pärit impordile kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud kaotati 2018. aastal. Selle tulemusena suurenes import kolmandatest riikidest 2018. aastal ning jäi 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 3,8 miljoni tonni tasemele. Kokkuvõttes suurenes import kolmandatest riikidest, välja arvatud USA, vaatlusalusel perioodil 145 %. Lisaks suurenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil 11 %-lt 22 %-le. |
| --- | --- |

(81)

Argentinast ja Indoneesiast, mis on kaks peamist biodiislikütust eksportivat riiki, pärit impordile kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud kaotati 2018. aastal. Selle tulemusena suurenes import kolmandatest riikidest 2018. aastal ning jäi 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 3,8 miljoni tonni tasemele. Kokkuvõttes suurenes import kolmandatest riikidest, välja arvatud USA, vaatlusalusel perioodil 145 %. Lisaks suurenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil 11 %-lt 22 %-le.

| (82) | Mis puudutab hindu, on olukord riigiti erinev. |
| --- | --- |

(82)

Mis puudutab hindu, on olukord riigiti erinev.

| (83) | Komisjon kehtestas 2019. aasta veebruaris Argentina suhtes, mis on peamine impordiallikas, lõplikud subsiidiumidevastased meetmed sellest riigist pärit biodiislikütuse impordile ja võttis samal ajal vastu otsuse, millega andis nõusoleku kaheksa Argentina tootja ja Argentina biokütuste koja (CARBIO) võetud minimaalse hinna kohustustele. See tõi kaasa märkimisväärse hinnatõusu 2019. aastal (14 % võrreldes 2018. aastaga) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (17 % võrreldes 2018. aastaga). |
| --- | --- |

(83)

Komisjon kehtestas 2019. aasta veebruaris Argentina suhtes, mis on peamine impordiallikas, lõplikud subsiidiumidevastased meetmed sellest riigist pärit biodiislikütuse impordile ja võttis samal ajal vastu otsuse, millega andis nõusoleku kaheksa Argentina tootja ja Argentina biokütuste koja (CARBIO) võetud minimaalse hinna kohustustele. See tõi kaasa märkimisväärse hinnatõusu 2019. aastal (14 % võrreldes 2018. aastaga) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (17 % võrreldes 2018. aastaga).

| (84) | Mis puudutab Indoneesiat, siis kehtestas Euroopa Komisjon 2019. aastal Indoneesiast pärit subsideeritud biodiislikütuse impordile tasakaalustavad tollimaksud. Selle tulemusena vähenes Indoneesiast pärit import 2020. aastaks oluliselt. |
| --- | --- |

(84)

Mis puudutab Indoneesiat, siis kehtestas Euroopa Komisjon 2019. aastal Indoneesiast pärit subsideeritud biodiislikütuse impordile tasakaalustavad tollimaksud. Selle tulemusena vähenes Indoneesiast pärit import 2020. aastaks oluliselt.

| (85) | Indoneesia ja Malaisia puhul olid hinnad languses. Samal ajal suurenesid hinnad teiste kolmandate riikide puhul märkimisväärselt. Üldiselt suurenesid muudest kolmandatest riikidest kui USAst pärit impordi keskmised müügihinnad vaatlusalusel perioodil 11 %. See suundumus on kooskõlas asjaomastest riikidest pärit impordi suundumusega, mis on esitatud eespool tabelis 3. Hinnasuundumus on võrreldes allpool tabelis 8 esitatud liidu tootmisharu müügihindadega liidu turul siiski erinev. Valimisse kaasatud liidu tootjate hinnad vähenesid kooskõlas tootmiskulude vähenemisega. Selle tagajärjel kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe vähenes, mis suurendas liidu tootmisharu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(85)

Indoneesia ja Malaisia puhul olid hinnad languses. Samal ajal suurenesid hinnad teiste kolmandate riikide puhul märkimisväärselt. Üldiselt suurenesid muudest kolmandatest riikidest kui USAst pärit impordi keskmised müügihinnad vaatlusalusel perioodil 11 %. See suundumus on kooskõlas asjaomastest riikidest pärit impordi suundumusega, mis on esitatud eespool tabelis 3. Hinnasuundumus on võrreldes allpool tabelis 8 esitatud liidu tootmisharu müügihindadega liidu turul siiski erinev. Valimisse kaasatud liidu tootjate hinnad vähenesid kooskõlas tootmiskulude vähenemisega. Selle tagajärjel kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe vähenes, mis suurendas liidu tootmisharu konkurentsivõimet.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (86) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(86)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist.

| (87) | Nagu põhjendustes 18 ja 19 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(87)

Nagu põhjendustes 18 ja 19 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

| (88) | Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Ta hindas makromajanduslikke näitajaid ELi tootmisharu esitatud andmete ja muude sektorispetsiifiliste makromajanduslike andmete, näiteks FAO ja OECD andmete põhjal. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(88)

Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Ta hindas makromajanduslikke näitajaid ELi tootmisharu esitatud andmete ja muude sektorispetsiifiliste makromajanduslike andmete, näiteks FAO ja OECD andmete põhjal. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

| (89) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(89)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (90) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(90)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad (17)

Makromajanduslikud näitajad

17

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (91) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 79 | 79 | 83 | 80 |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave |

(91)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Indeks

Indeks

100

100

104

104

110

110

111

111

Tootmisvõimsus (tonnides)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

109

109

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

79

79

83

80

Indeks

Indeks

100

100

100

100

105

105

101

101

Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave

Allikas:

| (92) | Liidu toodang suurenes 12,6 miljonilt tonnilt 2017. aastal 14,0 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see tähendab, et vaatlusalusel perioodil oli kasv 11 %. Kui tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 22 %, reageeris liidu tootmisharu sellele positiivselt, suurendades tootmist. |
| --- | --- |

(92)

Liidu toodang suurenes 12,6 miljonilt tonnilt 2017. aastal 14,0 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see tähendab, et vaatlusalusel perioodil oli kasv 11 %. Kui tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 22 %, reageeris liidu tootmisharu sellele positiivselt, suurendades tootmist.

| (93) | Samal ajal suurenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 9 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17,5 miljoni tonnini. Liidu tootmisharu arendab oma tootmisvõimsust, et rahuldada suurenevat nõudlust. Ühe aruande (18) kohaselt puudutab kõnealune võimsuse suurendamine peamiselt hüdrogeenitud taimeõli (HVO) tootmist. |
| --- | --- |

(93)

Samal ajal suurenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 9 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17,5 miljoni tonnini. Liidu tootmisharu arendab oma tootmisvõimsust, et rahuldada suurenevat nõudlust. Ühe aruande (18) kohaselt puudutab kõnealune võimsuse suurendamine peamiselt hüdrogeenitud taimeõli (HVO) tootmist.

18

| (94) | Tootmise ja tootmisvõimsuse samaaegse suurenemise tulemusena oli tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil stabiilselt ligikaudu 80 %. |
| --- | --- |

(94)

Tootmise ja tootmisvõimsuse samaaegse suurenemise tulemusena oli tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil stabiilselt ligikaudu 80 %.

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (95) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Turuosa (%) | 89 | 78 | 76 | 78 |
| Indeks | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave |

(95)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

107

107

Turuosa (%)

89

78

76

78

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

88

88

Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave

Allikas:

| (96) | Liidu tootmisharu suurendas müüki liidu turul 12,3 miljonilt tonnilt 2017. aastal 13,2 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+ 7 %). |
| --- | --- |

(96)

Liidu tootmisharu suurendas müüki liidu turul 12,3 miljonilt tonnilt 2017. aastal 13,2 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+ 7 %).

| (97) | Kuna tarbimine liidus suurenes tegeliku müügimahu väiksema kasvu tõttu 22 %, vähenes liidu tootmisharu turuosa 89 %-lt 2017. aastal 78 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa selline vähenemine on seotud kolmandatest riikidest pärit impordi kasvuga, eriti alates 2018. aastast (põhjendus 80). |
| --- | --- |

(97)

Kuna tarbimine liidus suurenes tegeliku müügimahu väiksema kasvu tõttu 22 %, vähenes liidu tootmisharu turuosa 89 %-lt 2017. aastal 78 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa selline vähenemine on seotud kolmandatest riikidest pärit impordi kasvuga, eriti alates 2018. aastast (põhjendus 80).

4.5.2.3.   Kasv

Kasv

| (98) | Mitu näitajat (tootmine, tootmisvõimsus, müük, tööhõive) osutavad liidu tootmisharu positiivsele kasvule sellel perioodil. Võrreldes biodiislikütuse tarbimise arenguga samal perioodil on see kasv siiski mõõdukas. Tegelikult liidu tootmisharu turuosa vaatlusperioodil hoopis vähenes. |
| --- | --- |

(98)

Mitu näitajat (tootmine, tootmisvõimsus, müük, tööhõive) osutavad liidu tootmisharu positiivsele kasvule sellel perioodil. Võrreldes biodiislikütuse tarbimise arenguga samal perioodil on see kasv siiski mõõdukas. Tegelikult liidu tootmisharu turuosa vaatlusperioodil hoopis vähenes.

4.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (99) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Indeks | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Tootlikkus (tonn/töötaja) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave |

(99)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

2 643

3 126

3 527

3 909

Indeks

Indeks

100

100

118

118

133

133

148

148

Tootlikkus (tonn/töötaja)

4 782

4 211

3 950

3 577

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

75

75

Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave

Allikas:

| (100) | Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive 2 643-lt 3 909ni, st 48 %. |
| --- | --- |

(100)

Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive 2 643-lt 3 909ni, st 48 %.

| (101) | Kuna tootmine kasvas vähem (+ 11 %), tekkis tootlikkuse langus (–25 %). |
| --- | --- |

(101)

Kuna tootmine kasvas vähem (+ 11 %), tekkis tootlikkuse langus (–25 %).

4.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (102) | Nagu on selgitatud põhjenduses 42, ei olnud võimalik kindlaks teha dumpingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seetõttu keskendus uurimine dumpingu kordumise tõenäosusele juhul, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse. |
| --- | --- |

(102)

Nagu on selgitatud põhjenduses 42, ei olnud võimalik kindlaks teha dumpingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seetõttu keskendus uurimine dumpingu kordumise tõenäosusele juhul, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse.

| (103) | Varasema aegumise läbivaatamise ajal ilmutas liidu tootmisharu varasema dumpingu mõjudest taastumise märke. Praeguse aegumise läbivaatamise uurimise vaatlusalusel perioodil jätkus taastumine, nagu näitab liidu tootmisharu puhul kindlaks tehtud peamiste kahjunäitajatega seonduv soodne areng. |
| --- | --- |

(103)

Varasema aegumise läbivaatamise ajal ilmutas liidu tootmisharu varasema dumpingu mõjudest taastumise märke. Praeguse aegumise läbivaatamise uurimise vaatlusalusel perioodil jätkus taastumine, nagu näitab liidu tootmisharu puhul kindlaks tehtud peamiste kahjunäitajatega seonduv soodne areng.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad (19)

Mikromajanduslikud näitajad

19

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (104) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihinnad liidus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Taimeõlide keskmine hind (Indeks) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingud, taimeõlide hinnaindeksi jaoks FAO |

(104)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta)

834

801

771

771

Indeks

Indeks

100

100

96

96

92

92

92

92

Taimeõlide keskmine hind (Indeks)

Indeks

100

100

86

86

81

81

86

86

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

828

778

760

755

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

91

91

Allikas: valimisse kaasatud äriühingud, taimeõlide hinnaindeksi jaoks FAO

Allikas:

| (105) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid tootmiskulud 9 % (828 eurolt tonni kohta 755 euroni tonni kohta). See on osaliselt tingitud taimeõlide hinna langusest, mis toimus kogu perioodi jooksul. Kuigi mitte kõiki biokütuseid ei valmistata taimeõlidest, on taimeõlide hind biodiislikütuse tootmise põhisisendi hinna hea indikaator. |
| --- | --- |

(105)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid tootmiskulud 9 % (828 eurolt tonni kohta 755 euroni tonni kohta). See on osaliselt tingitud taimeõlide hinna langusest, mis toimus kogu perioodi jooksul. Kuigi mitte kõiki biokütuseid ei valmistata taimeõlidest, on taimeõlide hind biodiislikütuse tootmise põhisisendi hinna hea indikaator.

| (106) | Keskmine müügihind langes 8 % – 834 eurolt tonni kohta 2017. aastal 771 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seda võib seostada toodangu hinna täheldatud langusega. |
| --- | --- |

(106)

Keskmine müügihind langes 8 % – 834 eurolt tonni kohta 2017. aastal 771 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seda võib seostada toodangu hinna täheldatud langusega.

4.5.3.2.   Tööjõukulud

| (107) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Indeks | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingud |

(107)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

63 785

70 533

72 306

72 533

Indeks

Indeks

100

100

111

111

113

113

114

114

Allikas: valimisse kaasatud äriühingud

Allikas:

| (108) | Valimisse kaasatud äriühingute keskmised tööjõukulud kasvasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 %. Selle erinevuse mõju on küllalt väike, arvestades, et tööjõukulud moodustavad ainult umbes 3 % tootmise kogukulust. |
| --- | --- |

(108)

Valimisse kaasatud äriühingute keskmised tööjõukulud kasvasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 %. Selle erinevuse mõju on küllalt väike, arvestades, et tööjõukulud moodustavad ainult umbes 3 % tootmise kogukulust.

4.5.3.3.   Varud

| (109) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Varud | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Indeks | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 0,8 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| Indeks | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingud |

(109)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Varud

Varud

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

99 868

126 345

124 567

114 216

Indeks

Indeks

100

100

127

127

125

125

114

114

Lõppvarud protsendina toodangust

0,8

1,0

0,9

0,8

Indeks

Indeks

100

100

121

121

113

113

103

103

Allikas: valimisse kaasatud äriühingud

Allikas:

| (110) | Varude tase oli stabiilselt umbes 1 % toodangust. See on väga väike suhtarv, mis näitab, et tootmisharu suudab teha nõudetööd ning piirata varude kogust. See on vajalik ka biodiislikütuse lagunemise vältimiseks. |
| --- | --- |

(110)

Varude tase oli stabiilselt umbes 1 % toodangust. See on väga väike suhtarv, mis näitab, et tootmisharu suudab teha nõudetööd ning piirata varude kogust. See on vajalik ka biodiislikütuse lagunemise vältimiseks.

4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (111) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 0,96 | 2,13 | 1,78 | 2,84 |
| Indeks | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Rahavoog (eurodes) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Indeks | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Investeeringud (eurodes) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Indeks | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Investeeringutasuvus (%) | 22 | 29 | 25 | 44 |
| Indeks | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingud |

(111)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

0,96

2,13

1,78

2,84

Indeks

Indeks

100

100

223

223

186

186

297

297

Rahavoog (eurodes)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Indeks

Indeks

100

100

24

24

121

121

129

129

Investeeringud (eurodes)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Indeks

Indeks

100

100

51

51

85

85

42

42

Investeeringutasuvus (%)

22

29

25

44

Indeks

Indeks

100

100

128

128

112

112

198

198

Allikas: valimisse kaasatud äriühingud

Allikas:

| (112) | Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus püsis madalal tasemel. Siiski on selle suundumus vaatlusalusel perioodil kergelt positiivne, kasvades 1 %-lt 3 %-le. See oli seotud valimisse kaasatud äriühingute väiksemate tootmiskuludega (–9 %). See keskmine näitaja varjab aga suurt erinevust valimisse kaasatud liidu tootjate vahel, kuna mõned äriühingud ei teeninud üldse kasumit. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus püsis madalal tasemel. Siiski on selle suundumus vaatlusalusel perioodil kergelt positiivne, kasvades 1 %-lt 3 %-le. See oli seotud valimisse kaasatud äriühingute väiksemate tootmiskuludega (–9 %). See keskmine näitaja varjab aga suurt erinevust valimisse kaasatud liidu tootjate vahel, kuna mõned äriühingud ei teeninud üldse kasumit.

| (113) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus arenes vaatlusaluse perioodi lõpus (2019. aastal ja 2020. aasta esimesel poolel) positiivselt, kuid 2018. aastal vähenes rahavoog järsult. 2018. aastal toimunud vähenemist mõjutab peamiselt ühe valimisse kaasatud ja spetsiifilise ärimudeliga äriühingu eriline olukord. Kahe ülejäänud valimisse kaasatud äriühingu puhul oli suundumus suhteliselt stabiilne. |
| --- | --- |

(113)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus arenes vaatlusaluse perioodi lõpus (2019. aastal ja 2020. aasta esimesel poolel) positiivselt, kuid 2018. aastal vähenes rahavoog järsult. 2018. aastal toimunud vähenemist mõjutab peamiselt ühe valimisse kaasatud ja spetsiifilise ärimudeliga äriühingu eriline olukord. Kahe ülejäänud valimisse kaasatud äriühingu puhul oli suundumus suhteliselt stabiilne.

| (114) | Valimisse kaasatud äriühingutesse tehtud investeeringutes vaatlusalusel perioodil selget suundumust ei olnud. Ühe või teise valimisse kuuluva äriühingu investeeringud või nende puudumine võivad investeeringute taset aasta-aastalt üles-alla kõigutada. Investeeringud moodustasid vaatlusalusel perioodil käibest umbes 1–2 %, mida on vähe. |
| --- | --- |

(114)

Valimisse kaasatud äriühingutesse tehtud investeeringutes vaatlusalusel perioodil selget suundumust ei olnud. Ühe või teise valimisse kuuluva äriühingu investeeringud või nende puudumine võivad investeeringute taset aasta-aastalt üles-alla kõigutada. Investeeringud moodustasid vaatlusalusel perioodil käibest umbes 1–2 %, mida on vähe.

| (115) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil arenes see positiivselt ja püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgel tasemel. Samas on selline suur investeeringutasuvus peamiselt seotud investeeringute väikese raamatupidamisliku väärtuse, mitte suure kasumiga. |
| --- | --- |

(115)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil arenes see positiivselt ja püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgel tasemel. Samas on selline suur investeeringutasuvus peamiselt seotud investeeringute väikese raamatupidamisliku väärtuse, mitte suure kasumiga.

4.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (116) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid kontekstis, kus import USAst oli peaaegu olematu, kolmandatest riikidest pärit impordi mahud märkimisväärselt (145 %), kuid tõusis ka nende hinnatase (11 %). Samal ajal langesid liidu tootmisharu hinnad (8 %) kooskõlas tootmiskulude vähenemisega (9 %). Selle tagajärjel kahanes kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe, mis suurendas seega liidu tootmisharu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(116)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid kontekstis, kus import USAst oli peaaegu olematu, kolmandatest riikidest pärit impordi mahud märkimisväärselt (145 %), kuid tõusis ka nende hinnatase (11 %). Samal ajal langesid liidu tootmisharu hinnad (8 %) kooskõlas tootmiskulude vähenemisega (9 %). Selle tagajärjel kahanes kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe, mis suurendas seega liidu tootmisharu konkurentsivõimet.

| (117) | Kokkuvõttes osutavad kahjunäitajad vaatlusalusel perioodil positiivsele suundumusele, eelkõige tootmise (+ 11 %), tootmisvõimsuse (+ 9 %) ja müügi (+ 7 %) puhul, ning näitavad, et liidu biodiislikütuse tootmisharu on varasemast kahjust aeglaselt taastumas. Kahjunäitajate analüüs näitab, et praegu liidu tootmisharu olulist kahju ei kannata. Mõned näitajad, eelkõige väike kasumlikkus (≤ 3 %), osutavad siiski sellele, et majandusharu olukord on endiselt habras. |
| --- | --- |

(117)

Kokkuvõttes osutavad kahjunäitajad vaatlusalusel perioodil positiivsele suundumusele, eelkõige tootmise (+ 11 %), tootmisvõimsuse (+ 9 %) ja müügi (+ 7 %) puhul, ning näitavad, et liidu biodiislikütuse tootmisharu on varasemast kahjust aeglaselt taastumas. Kahjunäitajate analüüs näitab, et praegu liidu tootmisharu olulist kahju ei kannata. Mõned näitajad, eelkõige väike kasumlikkus (≤ 3 %), osutavad siiski sellele, et majandusharu olukord on endiselt habras.

| (118) | Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(118)

Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (119) | Komisjon hindas kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 USAst pärit dumpinguhinnaga impordist tulenenud kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon hindas kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 USAst pärit dumpinguhinnaga impordist tulenenud kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (120) | Sellega seoses uuris komisjon USA tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, USAst pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ja nende mõju liidu tootmisharule, sealhulgas hinna allalöömist, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei ole. |
| --- | --- |

(120)

Sellega seoses uuris komisjon USA tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, USAst pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ja nende mõju liidu tootmisharule, sealhulgas hinna allalöömist, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei ole.

5.1.   USA tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

USA tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (121) | Nagu on kirjeldatud eespool punktis 3.3.4, on kogused, mida USA biodiislikütuse tootjad võiksid eksportida, liidu turu suurusega võrreldes märkimisväärsed. Vaba tootmisvõimsus moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 18 % liidu tarbimisest. Seega jõudis komisjon järeldusele, et olemasolev vaba tootmisvõimsus on märkimisväärne. |
| --- | --- |

(121)

Nagu on kirjeldatud eespool punktis 3.3.4, on kogused, mida USA biodiislikütuse tootjad võiksid eksportida, liidu turu suurusega võrreldes märkimisväärsed. Vaba tootmisvõimsus moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 18 % liidu tarbimisest. Seega jõudis komisjon järeldusele, et olemasolev vaba tootmisvõimsus on märkimisväärne.

5.2.   USAst pärit impordi tõenäolised hinnatasemed dumpinguvastaste meetmete puudumise korral

USAst pärit impordi tõenäolised hinnatasemed dumpinguvastaste meetmete puudumise korral

| (122) | Nagu on kirjeldatud eespool punktis 3.3.2, siis otsustades kolmandate riikide eksporditurgude praeguse hinnakäitumise põhjal, eksportisid USA tootjad oma peamistele kolmandatele turgudele USA omamaistest hindadest madalamate hindadega. Lisaks, nagu on märgitud eespool põhjendustes 77–78, on need hinnad keskmiselt 6,4 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad liidu turul. Seetõttu on USAst teistele kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hinnataset arvesse võttes USA eksportijate jaoks potentsiaalselt palju atraktiivsem eksportida liidu turule. Lisaks sellele, nagu on märgitud eespool punktis 3.3.6, on Euroopa Liidu turg väga atraktiivne, kuna tegemist on maailma suurima turuga ning eksisteerivad märkimisväärsed Euroopa Liidu ja liikmesriikide stiimulid biodiislikütuse tarbimiseks. |
| --- | --- |

(122)

Nagu on kirjeldatud eespool punktis 3.3.2, siis otsustades kolmandate riikide eksporditurgude praeguse hinnakäitumise põhjal, eksportisid USA tootjad oma peamistele kolmandatele turgudele USA omamaistest hindadest madalamate hindadega. Lisaks, nagu on märgitud eespool põhjendustes 77–78, on need hinnad keskmiselt 6,4 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad liidu turul. Seetõttu on USAst teistele kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hinnataset arvesse võttes USA eksportijate jaoks potentsiaalselt palju atraktiivsem eksportida liidu turule. Lisaks sellele, nagu on märgitud eespool punktis 3.3.6, on Euroopa Liidu turg väga atraktiivne, kuna tegemist on maailma suurima turuga ning eksisteerivad märkimisväärsed Euroopa Liidu ja liikmesriikide stiimulid biodiislikütuse tarbimiseks.

5.3.   Tõenäoline mõju liidu tootmisharule

Tõenäoline mõju liidu tootmisharule

| (123) | Seetõttu, kui meetmetel lastakse aeguda, avaldaksid USAst pärit dumpinguhinnaga biodiislikütuse märkimisväärsed kogused liidu hindadele väga tugevat survet ja mõjutaksid märkimisväärset liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Seega on tõenäoline, et liidu tootmisharu toodang ja müügimahud väheneksid ning tootmisharu praegu saavutatud väike kasum muutuks kahjumiks. |
| --- | --- |

(123)

Seetõttu, kui meetmetel lastakse aeguda, avaldaksid USAst pärit dumpinguhinnaga biodiislikütuse märkimisväärsed kogused liidu hindadele väga tugevat survet ja mõjutaksid märkimisväärset liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Seega on tõenäoline, et liidu tootmisharu toodang ja müügimahud väheneksid ning tootmisharu praegu saavutatud väike kasum muutuks kahjumiks.

| (124) | Lisaks hindas komisjon impordi võimalikku mõju, modelleerides kaks võimalikku stsenaariumit puhuks, kui meetmetel lastakse aeguda: 1) USAst pärit impordi järsk suurenemine ja 2) hinnalangus ELis suurenenud konkurentsi tõttu, kui kõik muud tingimused jäävad samaks. |
| --- | --- |

(124)

Lisaks hindas komisjon impordi võimalikku mõju, modelleerides kaks võimalikku stsenaariumit puhuks, kui meetmetel lastakse aeguda: 1) USAst pärit impordi järsk suurenemine ja 2) hinnalangus ELis suurenenud konkurentsi tõttu, kui kõik muud tingimused jäävad samaks.

| (125) | Esimeses stsenaariumis modelleeris komisjon USA impordi kaks võimalikku taset. Esimene võimalus tähendas, et USAst pärit import toimub selle varasemates mahtudes (nagu esialgse uurimisperioodi ajal) (20), see tähendab 1,1 miljonit tonni. USAst pärit impordi suurenemise ja sellest tuleneva ELi tootmisharu müügi vähenemise tagajärjel väheneks ELi tootmisharu kasumlikkus 0,14 %, st +2,84 %-lt +2,70 %ni. Teise võimaluse puhul võeti arvesse ELi turu märkimisväärset kasvu 6,6 miljonilt tonnilt esialgsel uurimisperioodil 17 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+ 158 %). Seda tausta arvestades modelleeris komisjon impordi kasvu, mis vastas USA samale turuosale 17,2 % nagu esialgsel uurimisperioodil. Tulemuseks saadi, et liidu tootmisharu kasumlikkus väheneks 0,41 %, st +2,84 %-lt +2,43 %ni. Püsivhindades võib USA impordi kasvu mõlemal juhul kirjeldada pigem kui mõõdukat. See on seotud muutuvate kulude suure osakaaluga biodiislikütuse tööstuses. |
| --- | --- |

(125)

Esimeses stsenaariumis modelleeris komisjon USA impordi kaks võimalikku taset. Esimene võimalus tähendas, et USAst pärit import toimub selle varasemates mahtudes (nagu esialgse uurimisperioodi ajal) (20), see tähendab 1,1 miljonit tonni. USAst pärit impordi suurenemise ja sellest tuleneva ELi tootmisharu müügi vähenemise tagajärjel väheneks ELi tootmisharu kasumlikkus 0,14 %, st +2,84 %-lt +2,70 %ni. Teise võimaluse puhul võeti arvesse ELi turu märkimisväärset kasvu 6,6 miljonilt tonnilt esialgsel uurimisperioodil 17 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+ 158 %). Seda tausta arvestades modelleeris komisjon impordi kasvu, mis vastas USA samale turuosale 17,2 % nagu esialgsel uurimisperioodil. Tulemuseks saadi, et liidu tootmisharu kasumlikkus väheneks 0,41 %, st +2,84 %-lt +2,43 %ni. Püsivhindades võib USA impordi kasvu mõlemal juhul kirjeldada pigem kui mõõdukat. See on seotud muutuvate kulude suure osakaaluga biodiislikütuse tööstuses.

20

| (126) | Teises stsenaariumis leiti, et hinnalanguse mõju võib olla väga kahjulik. Kui liidu hinnad langevad USAst kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade tasemele (721 eurot tonn), väheneks kasum +2,84 %-lt –3,88 %ni. Kui liidu hinnad langevad 10 %, see tähendab 771 eurolt tonni kohta 694 euroni tonni kohta, väheneks kasum +2,84 %-lt –7,94 %ni. Igal juhul nulliks mis tahes hinnalangus, mis ületab –2,9 %, liidu tootmisharu kasumi. |
| --- | --- |

(126)

Teises stsenaariumis leiti, et hinnalanguse mõju võib olla väga kahjulik. Kui liidu hinnad langevad USAst kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade tasemele (721 eurot tonn), väheneks kasum +2,84 %-lt –3,88 %ni. Kui liidu hinnad langevad 10 %, see tähendab 771 eurolt tonni kohta 694 euroni tonni kohta, väheneks kasum +2,84 %-lt –7,94 %ni. Igal juhul nulliks mis tahes hinnalangus, mis ületab –2,9 %, liidu tootmisharu kasumi.

| (127) | Tegelikkuses tähendab see, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis on väga tõenäoline, et turul kujuneks olukord, mis on kahe eespool kirjeldatud stsenaariumi kombinatsioon. Eelkõige võib eeldada, et liidu turule võivad jõuda märkimisväärsed kogused USAst pärit biodiislikütust, mille hinnad on madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. Selle tagajärjel väheneksid nii liidu tootmisharu turuosa kui ka selle hinnad. See tekitaks liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(127)

Tegelikkuses tähendab see, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis on väga tõenäoline, et turul kujuneks olukord, mis on kahe eespool kirjeldatud stsenaariumi kombinatsioon. Eelkõige võib eeldada, et liidu turule võivad jõuda märkimisväärsed kogused USAst pärit biodiislikütust, mille hinnad on madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. Selle tagajärjel väheneksid nii liidu tootmisharu turuosa kui ka selle hinnad. See tekitaks liidu tootmisharule olulist kahju.

5.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (128) | Sellele tuginedes ja arvestades liidu tootmisharu praegust habrast olukorda, järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt USAst pärit kahjustavate dumpinguhindadega impordi oluline kasv ja olulise kahju kordumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(128)

Sellele tuginedes ja arvestades liidu tootmisharu praegust habrast olukorda, järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt USAst pärit kahjustavate dumpinguhindadega impordi oluline kasv ja olulise kahju kordumine on tõenäoline.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (129) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõike 1 kolmanda lausega pöörati erilist tähelepanu vajadusele kaitsta tootmisharu kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest. |
| --- | --- |

(129)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõike 1 kolmanda lausega pöörati erilist tähelepanu vajadusele kaitsta tootmisharu kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (130) | Kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda, seisab liidu tootmisharu kindlasti silmitsi USA biodiislikütuse tootjate poolse suurenema ebaausa konkurentsiga, mis tõenäoliselt peatab järsult liidu tootmisharu käimasoleva taastumise. |
| --- | --- |

(130)

Kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda, seisab liidu tootmisharu kindlasti silmitsi USA biodiislikütuse tootjate poolse suurenema ebaausa konkurentsiga, mis tõenäoliselt peatab järsult liidu tootmisharu käimasoleva taastumise.

| (131) | Komisjon järeldas, et meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon järeldas, et meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (132) | Ükski importija ei olnud meetmete pikendamise vastu. |
| --- | --- |

(132)

Ükski importija ei olnud meetmete pikendamise vastu.

| (133) | Shell Trading Rotterdam väitis, et meetmed toovad kaasa hinnatõusu, sest need piiravad liidu turu varustamist. Ta märkis ka, et biodiislikütus on kättesaadav teistelt turgudelt. |
| --- | --- |

(133)

Shell Trading Rotterdam väitis, et meetmed toovad kaasa hinnatõusu, sest need piiravad liidu turu varustamist. Ta märkis ka, et biodiislikütus on kättesaadav teistelt turgudelt.

| (134) | Paistab, et meetmed ei mõjuta importijaid oluliselt, kuna kättesaadavad on alternatiivsed tarneallikad. Seda tõendab kolmandatest riikidest pärit impordi märkimisväärne turuosa. |
| --- | --- |

(134)

Paistab, et meetmed ei mõjuta importijaid oluliselt, kuna kättesaadavad on alternatiivsed tarneallikad. Seda tõendab kolmandatest riikidest pärit impordi märkimisväärne turuosa.

| (135) | Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks märkimisväärselt liidu importijate huve. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks märkimisväärselt liidu importijate huve.

6.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (136) | Kasutajate osalemine uurimises oli piiratud. |
| --- | --- |

(136)

Kasutajate osalemine uurimises oli piiratud.

| (137) | Kaks kasutajat, Rootsi suurim kütuseettevõtja Preem, ja Valero Energy Ltd Ireland väitsid, et meetmete kehtivuse pikendamine takistaks otseselt Euroopa transpordisektori keskkonnahoidlikku arengut. Preem ja Valero Energy Ltd Ireland taotlesid konkreetselt, et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta, sest tulevastel aastatel on oodata hüdrogeenitud taimeõli nappust. Valero Energy Ltd Ireland viitas konkreetselt ELi transpordi taastuvenergia eesmärkidele aastaks 2030, väites et praegust ELi tootmist arvestades neid eesmärke ei saavutataks. |
| --- | --- |

(137)

Kaks kasutajat, Rootsi suurim kütuseettevõtja Preem, ja Valero Energy Ltd Ireland väitsid, et meetmete kehtivuse pikendamine takistaks otseselt Euroopa transpordisektori keskkonnahoidlikku arengut. Preem ja Valero Energy Ltd Ireland taotlesid konkreetselt, et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta, sest tulevastel aastatel on oodata hüdrogeenitud taimeõli nappust. Valero Energy Ltd Ireland viitas konkreetselt ELi transpordi taastuvenergia eesmärkidele aastaks 2030, väites et praegust ELi tootmist arvestades neid eesmärke ei saavutataks.

| (138) | Komisjon märkis, et liidu tootjatel on praeguse nõudluse rahuldamiseks piisavalt tootmisvõimsust ja vajaduse korral on isegi vaba tootmisvõimsust, et rahuldada tulevast nõudluse kasvu ja eksporti. Lisaks oli liiga vara, et hinnata kindlalt, kas 2030. aastal tekib nappus, arvestades eelkõige ELi tootmisvõimsuse hiljutist suurenemist. Sellele vaatamata on komisjonil parem hinnata olukorda, kui tal palutakse viie aasta möödudes korraldada meetmete aegumise läbivaatamine. Seega seda väidet ei arvestatud. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon märkis, et liidu tootjatel on praeguse nõudluse rahuldamiseks piisavalt tootmisvõimsust ja vajaduse korral on isegi vaba tootmisvõimsust, et rahuldada tulevast nõudluse kasvu ja eksporti. Lisaks oli liiga vara, et hinnata kindlalt, kas 2030. aastal tekib nappus, arvestades eelkõige ELi tootmisvõimsuse hiljutist suurenemist. Sellele vaatamata on komisjonil parem hinnata olukorda, kui tal palutakse viie aasta möödudes korraldada meetmete aegumise läbivaatamine. Seega seda väidet ei arvestatud.

| (139) | Puuduvad viited sellele, et olemasolevad kehtivad meetmed on mõjutanud kahjulikult Euroopa Liidus biodiislikütuse kasutajaid, ning eelkõige puuduvad tõendid selle kohta, et olemasolevatel meetmetel on olnud halb mõju nende kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(139)

Puuduvad viited sellele, et olemasolevad kehtivad meetmed on mõjutanud kahjulikult Euroopa Liidus biodiislikütuse kasutajaid, ning eelkõige puuduvad tõendid selle kohta, et olemasolevatel meetmetel on olnud halb mõju nende kasumlikkusele.

| (140) | Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks liidu kasutajate huve. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks liidu kasutajate huve.

6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (141) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada olemasolevaid meetmeid USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes. |
| --- | --- |

(141)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada olemasolevaid meetmeid USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (142) | Järeldustest, milleni komisjon jõudis seoses dumpingu ja kahju tõenäolise jätkumise või kordumisega, tuleneb, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks jätkuvalt kohaldada komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1518, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/676, kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, mida kohaldatakse USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes. |
| --- | --- |

(142)

Järeldustest, milleni komisjon jõudis seoses dumpingu ja kahju tõenäolise jätkumise või kordumisega, tuleneb, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks jätkuvalt kohaldada komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1518, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/676, kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, mida kohaldatakse USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes.

| (143) | Nagu eespool põhjenduses 1 osutatud, laiendati USAst lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, et hõlmata ka sama kütuse import Kanadast, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärit segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid. |
| --- | --- |

(143)

Nagu eespool põhjenduses 1 osutatud, laiendati USAst lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, et hõlmata ka sama kütuse import Kanadast, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärit segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

| (144) | Säilitatavaid dumpinguvastaseid tollimakse kohaldatakse jätkuvalt Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärineva segatud biodiislikütuse suhtes, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid. |
| --- | --- |

(144)

Säilitatavaid dumpinguvastaseid tollimakse kohaldatakse jätkuvalt Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärineva segatud biodiislikütuse suhtes, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

| (145) | Kanada eksportivad tootjad, kes vabastati rakendusmäärusega (EL) 2015/1518 laiendatud meetmetest, vabastatakse ka selle määrusega kehtestatud meetmetest. |
| --- | --- |

(145)

Kanada eksportivad tootjad, kes vabastati rakendusmäärusega (EL) 2015/1518 laiendatud meetmetest, vabastatakse ka selle määrusega kehtestatud meetmetest.

| (146) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(146)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega.

| (147) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 2018/1046 (21) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval, |
| --- | --- |

(147)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 2018/1046 (21) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval,

21

Euroopa Liidu Teataja

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201629), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999212), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001029, 3826001059, 3826001099) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised fikseeritud summad:

| Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu määr (eurot tonni kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| I lisas loetletud äriühingud | 115,6 | Vt I lisa. |
| Kõik muud äriühingud | 172,2 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastase tollimaksu määr (eurot tonni kohta)

TARICi lisakood

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

I lisas loetletud äriühingud

115,6

Vt I lisa.

Kõik muud äriühingud

172,2

A999

Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja parafiinse gaasiõli (biodiislikütuse) kogusisaldusele segus (massiprotsentides).

3.   Lõikes 2 osutatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Kui mõni Ameerika Ühendriikide äriühing esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

| a) | ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008) Ameerika Ühendriikidest pärit tooteid, mida on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1, |
| --- | --- |

a)

ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008) Ameerika Ühendriikidest pärit tooteid, mida on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1,

| b) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| c) | ta on vaatlusaluseid tooteid pärast uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida pärast selle perioodi lõppu neid tooteid liitu märkimisväärses koguses, |
| --- | --- |

c)

ta on vaatlusaluseid tooteid pärast uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida pärast selle perioodi lõppu neid tooteid liitu märkimisväärses koguses,

võib komisjon muuta I lisa, et kohaldada selle äriühingu suhtes koostööd tegevate, kuid valimisse kaasamata tootjate suhtes kohaldatavat tollimaksu, st 115,6 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

1.   Käesolevaga laiendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu selliste Kanadast lähetatud, mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiisel) impordile, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194321), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194621), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194721), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201121), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201621), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999210), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001020, 3826001050, 3826001089) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009011) alla, v.a allpool loetletud äriühingute toodang:

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Laiendatav tollimaks on artikli 1 lõikega 2 „kõigile muudele äriühingutele“ kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks summas 172,2 eurot netotonni kohta.

Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja parafiinse gaasiõli (biodiislikütuse) kogusisaldusele segus (massiprotsentides).

2.   Vabastusi, mille on saanud lõikes 1 osutatud äriühingud või milleks komisjon on artikli 4 lõike 2 kohaselt loa andnud, kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud tollimaksumäära.

Artikkel 3

1.   Käesolevaga laiendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordile, mis esinevad osana segust, mis sisaldab kuni 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009130), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194730), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201130), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201630), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999220) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009030) alla.

Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja parafiinse gaasiõli (biodiislikütuse) kogusisaldusele segus (massiprotsentides).

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse III lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse artikli 1 lõikes 2 kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 1 laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused tuleb esitada kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate G |
| Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate G

Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Brussels

BELGIUM

E-post: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   Vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega oma otsusega vabastada artikli 2 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

Artikkel 5

Kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikult makstud või makstavat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (22) artikli 131 lõikele 2, vähendatakse artiklites 1, 2 ja 3 sätestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendiosa võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna korrigeerimisele.

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid õigusnorme.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 599/2009, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 179, 10.7.2009, lk 26).

2

(3)  Nõukogu 5. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 444/2011, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 599/2009 Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ja millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Ameerika Ühendriikidest pärit 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordile ning millega lõpetatakse Singapurist lähetatud importi käsitlev uurimine (ELT L 122, 11.5.2011, lk 12).

3

(4)  Komisjoni 14. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1518, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 69).

4

(5)  Komisjoni 29. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/676, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1518, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 116, 30.4.2016, lk 31).

5

(6)  Komisjoni 22. septembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1598, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1518, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 245, 23.9.2017, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 10. augusti 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1121, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1518, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 204, 13.8.2018, lk 33).

7

(8)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 18, 20.1.2020, lk 20).

8

(9)  Teade Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 303, 14.9.2020, lk 18).

9

(10)  Teade Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumidevastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 303, 14.9.2020, lk 7).

10

(11)  Troni dokument t21.000417.

11

(12)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86/6, 16.3.2020).

12

(13)  Komisjoni 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 193/2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes (ELT L 67, 12.3.2009, lk 22).

13

(14)  Tarbimine põhineb EL 27 andmetel, mille hulgas ei ole Ühendkuningriigi kohta käivaid andmeid.

14

(15)  Impordimaht põhineb EL 27 andmetel, mille hulgas ei ole Ühendkuningriigi kohta käivaid andmeid.

15

(16)  Import kolmandatest riikidest põhineb EL 27 andmetel, mille hulgas ei ole Ühendkuningriigi kui liikmesriigi kohta käivaid andmeid, kuid on Ühendkuningriiki kui kolmandat riiki käsitlevad andmed.

16

(17)  Makromajanduslikud andmed põhinesid EL 27 andmetel, millest on välja arvatud Ühendkuningriigi andmed.

17

(18)  USDA, Biofuels Annual report (Biokütuste aastaaruanne) (GAINi aruanne), 29. juuni 2020.

18

(19)  Mikromajanduslikud näitajad põhinevad EL 28 andmetel, sealhulgas Ühendkuningriigi kohta käivatel andmetel. Arvestades valimisse kaasatud liidu tootjate väikest müügimahtu Ühendkuningriigis (umbes 1,1 % nende tootjate keskmisest müügist ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), näib, et Ühendkuningriiki puudutavate tehingute mõju tuvastatud kahjule on minimaalne ning seega ei oleks EL 27 andmete kasutamise korral järeldused olulise kahju kohta muutunud.

19

(20)  
  1. aprill 2007 kuni 31. märts 2008.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

21

(22)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

22

---

I LISA

| Äriühingu nimi | Linn | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED& Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd (JHL) | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Organic Technologies | Coshocton | C482 |
| Owensboro Grain Company | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels L.L.C. | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | De Forest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Äriühingu nimi

Linn

TARICi lisakood

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED& Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd (JHL)

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Organic Technologies

Coshocton

C482

Owensboro Grain Company

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels L.L.C.

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

De Forest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 3 ja artikli 2 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| — | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

—

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| — | järgmine avaldus:


  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress (täiendav TARICi kood)] [asjaomas(t)es riigis (riikides)]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.” |
| --- | --- |

—

järgmine avaldus:

„Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress (täiendav TARICi kood)] [asjaomas(t)es riigis (riikides)]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

---

III LISA

Artikli 3 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| — | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

—

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| — | järgmine avaldus:


  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab kuni 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress] [täiendav TARICi kood] Ameerika Ühendriikides. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.” |
| --- | --- |

—

järgmine avaldus:

„Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab kuni 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress] [täiendav TARICi kood] Ameerika Ühendriikides. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/62

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1267,

29. juuli 2021,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed

Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 598/2009, (2) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu vahemikus 211,2–237 eurot netotonni kohta selliste Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“ või „asjaomane riik“) pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli ning mis kuulusid sel ajal CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909787) alla. Selle määrusega kehtestatud tasakaalustavale tollimaksule osutatakse edaspidi kui esialgsetele meetmetele. Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 598/2009, (2) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu vahemikus 211,2–237 eurot netotonni kohta selliste Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“ või „asjaomane riik“) pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli ning mis kuulusid sel ajal CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909787) alla. Selle määrusega kehtestatud tasakaalustavale tollimaksule osutatakse edaspidi kui esialgsetele meetmetele. Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

2

| (2) | Rakendusmäärusega (EL) nr 443/2011 (3) laiendas nõukogu pärast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, v.a Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel toodang. Sama määrusega laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu USAst imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmäärusega (EL) nr 443/2011 (3) laiendas nõukogu pärast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, v.a Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel toodang. Sama määrusega laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu USAst imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

3

| (3) | Euroopa Komisjon taaskehtestas pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) rakendusmäärusega (EL) 2015/1519 (4) lõplikud tasakaalustavad meetmed USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Komisjon taaskehtestas pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) rakendusmäärusega (EL) 2015/1519 (4) lõplikud tasakaalustavad meetmed USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes.

4

| (4) | Lisaks laiendati määrusega (EL) 2015/1519, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/675, (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu ka Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, välja arvatud Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel ning Kanadas Nova Scotias Dartmouthis asuva äriühingu DSM Nutritional Products Canada Inc. toodang. Sama määrusega laiendas Euroopa Komisjon lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Ameerika Ühendriikidest imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks laiendati määrusega (EL) 2015/1519, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/675, (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu ka Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, välja arvatud Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel ning Kanadas Nova Scotias Dartmouthis asuva äriühingu DSM Nutritional Products Canada Inc. toodang. Sama määrusega laiendas Euroopa Komisjon lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Ameerika Ühendriikidest imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

5

| (5) | Praegu kehtivad tasakaalustavad tollimaksud on kehtestatud vahemikus 211,2–237 eurot eksportivatelt tootjatelt imporditud netotonni kohta. |
| --- | --- |

(5)

Praegu kehtivad tasakaalustavad tollimaksud on kehtestatud vahemikus 211,2–237 eurot eksportivatelt tootjatelt imporditud netotonni kohta.

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (6) | Pärast seda, kui avaldati teade eelseisva aegumise kohta, (6) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda, kui avaldati teade eelseisva aegumise kohta, (6) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse.

6

| (7) | Läbivaatamistaotluse esitas 11. juunil 2020. aastal Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa subsideeritud biodiislikütuse jätkuva sisenemise liitu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(7)

Läbivaatamistaotluse esitas 11. juunil 2020. aastal Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa subsideeritud biodiislikütuse jätkuva sisenemise liitu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

2.   AEGUMISE LÄBIVAATAMISE ALGATAMINE

AEGUMISE LÄBIVAATAMISE ALGATAMINE

| (8) | Pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (7) artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 14. septembril 2020 kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 aegumise läbivaatamise USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (8) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(8)

Pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (7) artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 14. septembril 2020 kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 aegumise läbivaatamise USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (8) (edaspidi „algatamisteade“).

7

Euroopa Liidu Teatajas

8

| (9) | Samal päeval, 14. septembril 2020, algatas komisjon USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. |
| --- | --- |

(9)

Samal päeval, 14. septembril 2020, algatas komisjon USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise.

| (10) | Kanada valitsus esitas kõnealuse algatamise kohta märkused, milles märkis, et meetmete säilitamise korral tuleks säilitada kolme Kanada biodiislikütuse tootja suhtes tehtud erand. Komisjon säilitas erandi käesoleva määruse artiklis 2. |
| --- | --- |

(10)

Kanada valitsus esitas kõnealuse algatamise kohta märkused, milles märkis, et meetmete säilitamise korral tuleks säilitada kolme Kanada biodiislikütuse tootja suhtes tehtud erand. Komisjon säilitas erandi käesoleva määruse artiklis 2.

2.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (11) | Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(11)

Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.2.   Ühendkuningriigi väljaastumine EList

Ühendkuningriigi väljaastumine EList

| (12) | Kõnealune juhtum algatati 14. septembril 2020, st Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodil, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealune juhtum algatati 14. septembril 2020, st Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodil, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks.

| (13) | 15. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates (9) kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtjaid, kes leidsid, et neid saab endiselt käsitada huvitatud isikutena. Äriühingud BP OIL International Limited ja Argent Energy taotlesid, et neid käsitataks jätkuvalt huvitatud isikutena, ja esitatud tõendite põhjal neile see õigus ka anti. Eelkõige esitasid mõlemad äriühingud tõendeid seotud üksuste olemasolu kohta vastavas liidu turul tegutsevas kontsernis. Seevastu asendati Ühendkuningriigi emaettevõtja Valero Energy Limited selle Iirimaa tütarettevõtjaga Valero Energy Limited Ireland, kuna viimane tegutseb liidu turul. |
| --- | --- |

(13)

15. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates (9) kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtjaid, kes leidsid, et neid saab endiselt käsitada huvitatud isikutena. Äriühingud BP OIL International Limited ja Argent Energy taotlesid, et neid käsitataks jätkuvalt huvitatud isikutena, ja esitatud tõendite põhjal neile see õigus ka anti. Eelkõige esitasid mõlemad äriühingud tõendeid seotud üksuste olemasolu kohta vastavas liidu turul tegutsevas kontsernis. Seevastu asendati Ühendkuningriigi emaettevõtja Valero Energy Limited selle Iirimaa tütarettevõtjaga Valero Energy Limited Ireland, kuna viimane tegutseb liidu turul.

9

2.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (14) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid Ameerika Ühendriikide tootjaid ja Ameerika Ühendriikide ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(14)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid Ameerika Ühendriikide tootjaid ja Ameerika Ühendriikide ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (15) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(15)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

2.4.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (16) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas alusmääruse artikliga 27. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (17) | 14. septembril 2020 teavitas komisjon huvitatud isikuid kooskõlas algatamisteate punktiga 5.3 liidu tootjate esialgsest valimist. Komisjon koostas valimi, võttes aluseks samasuguse toote tootmis- ja müügimahu 2019. aastal ning samasuguse toote tootjate geograafilise asukoha. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kuuluvate liidu tootjate toodang moodustas 17,5 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus ja valim tagab ka hea geograafilise jaotuse. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esialgse valimi kohta märkusi esitama. Seitsme päeva pikkuse tähtaja jooksul pärast liidu tootjate esialgse valimi teatavakstegemist ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(17)

14. septembril 2020 teavitas komisjon huvitatud isikuid kooskõlas algatamisteate punktiga 5.3 liidu tootjate esialgsest valimist. Komisjon koostas valimi, võttes aluseks samasuguse toote tootmis- ja müügimahu 2019. aastal ning samasuguse toote tootjate geograafilise asukoha. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kuuluvate liidu tootjate toodang moodustas 17,5 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus ja valim tagab ka hea geograafilise jaotuse. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esialgse valimi kohta märkusi esitama. Seitsme päeva pikkuse tähtaja jooksul pärast liidu tootjate esialgse valimi teatavakstegemist ühtegi märkust ei esitatud.

Importijate väljavõtteline uuring

| (18) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (19) | Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, Shell Trading Rotterdam BV, ja seetõttu otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(19)

Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, Shell Trading Rotterdam BV, ja seetõttu otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (20) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil USA teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon eksportiva riigi ametiasutustel teha kindlaks muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil USA teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon eksportiva riigi ametiasutustel teha kindlaks muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (21) | Kolm USA eksportivat tootjat andsid endast teada ja väljendasid valmisolekut uurimises komisjoniga koostööd teha. Arvestades väikest arvu, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik, ja kõigil kolmel äriühingul paluti vastata küsimustikule. |
| --- | --- |

(21)

Kolm USA eksportivat tootjat andsid endast teada ja väljendasid valmisolekut uurimises komisjoniga koostööd teha. Arvestades väikest arvu, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik, ja kõigil kolmel äriühingul paluti vastata küsimustikule.

2.5.   Asjaomase riigi koostöö

Asjaomase riigi koostöö

| (22) | 15. oktoobril 2020 saatis üks algselt koostööd teinud äriühingutest komisjonile e-kirja, milles teatas, et ta ei tee enam koostööd. Lisaks sellele ei esitanud ka ülejäänud kaks äriühingut küsitud teavet, kuna nad ei täitnud ega tagastanud küsimustikku etteantud tähtajaks. |
| --- | --- |

(22)

15. oktoobril 2020 saatis üks algselt koostööd teinud äriühingutest komisjonile e-kirja, milles teatas, et ta ei tee enam koostööd. Lisaks sellele ei esitanud ka ülejäänud kaks äriühingut küsitud teavet, kuna nad ei täitnud ega tagastanud küsimustikku etteantud tähtajaks.

| (23) | 10. novembril 2020 saatis komisjon kirja, milles teavitas kõiki kolme äriühingut kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 28 ja lähtuda uurimises kättesaadavatest faktidest. Kavatsusest teatati ka USA ametiasutustele. Kirjale vastamise tähtaeg oli 17. november 2020. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(23)

10. novembril 2020 saatis komisjon kirja, milles teavitas kõiki kolme äriühingut kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 28 ja lähtuda uurimises kättesaadavatest faktidest. Kavatsusest teatati ka USA ametiasutustele. Kirjale vastamise tähtaeg oli 17. november 2020. Märkusi ei esitatud.

| (24) | Lisaks palus komisjon algatamise ajal 14. septembri 2020. aasta verbaalnoodis, et USA ametiasutused täidaksid ja saadaksid tagasi USA valitsusele mõeldud subsiidiumidevastase uurimise küsimustiku. Komisjon ei saanud ettenähtud tähtaja jooksul vastust. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks palus komisjon algatamise ajal 14. septembri 2020. aasta verbaalnoodis, et USA ametiasutused täidaksid ja saadaksid tagasi USA valitsusele mõeldud subsiidiumidevastase uurimise küsimustiku. Komisjon ei saanud ettenähtud tähtaja jooksul vastust.

| (25) | 10. novembril 2020 saatis komisjon verbaalnoodi, milles teavitas USA ametiasutusi kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 28 ja, arvestades koostöö puudumist, lähtuda uurimises kättesaadavatest faktidest. |
| --- | --- |

(25)

10. novembril 2020 saatis komisjon verbaalnoodi, milles teavitas USA ametiasutusi kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 28 ja, arvestades koostöö puudumist, lähtuda uurimises kättesaadavatest faktidest.

| (26) | Verbaalnoodile vastamise tähtaeg oli 17. november 2020. Ühtegi märkust ei saadud. |
| --- | --- |

(26)

Verbaalnoodile vastamise tähtaeg oli 17. november 2020. Ühtegi märkust ei saadud.

| (27) | Komisjon järeldas seega, et ükski eksportiv tootja ega USA valitsus ei tee aegumise läbivaatamise uurimises koostööd. Seetõttu otsustas komisjon kohaldada alusmääruse artikli 28 sätteid ja teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon järeldas seega, et ükski eksportiv tootja ega USA valitsus ei tee aegumise läbivaatamise uurimises koostööd. Seetõttu otsustas komisjon kohaldada alusmääruse artikli 28 sätteid ja teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

2.6.   Küsimustikud

Küsimustikud

| (28) | Algatamise ajal tehti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku koopia kättesaadavaks huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. |
| --- | --- |

(28)

Algatamise ajal tehti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku koopia kättesaadavaks huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil.

| (29) | Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt sõltumatult liidu importijalt. |
| --- | --- |

(29)

Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt sõltumatult liidu importijalt.

2.7.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (30) | Arvestades COVID-19 puhangut ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud viiruse leviku tõkestamise piiranguid, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 26 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuse tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (10). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/isikuid: | liidu tootjad








  — | SAIPOL Bu Diester, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Arvestades COVID-19 puhangut ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud viiruse leviku tõkestamise piiranguid, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 26 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuse tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (10). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/isikuid:

10

liidu tootjad

liidu tootjad

—

SAIPOL Bu Diester, Prantsusmaa

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Hispaania |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Hispaania

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Saksamaa |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Saksamaa

| | importijad








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Madalmaad |
| --- | --- | --- |

importijad

importijad

—

Shell Trading Rotterdam BV, Madalmaad

2.8.   Avalikustamine

Avalikustamine

| (31) | 21. mail 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad tasakaalustavad tollimaksud säilitada/kehtetuks tunnistada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(31)

21. mail 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad tasakaalustavad tollimaksud säilitada/kehtetuks tunnistada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (32) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud huvitatud isikutele võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud huvitatud isikutele võimaldati ärakuulamine.

3.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

3.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (33) | Vaatlusalune toode on sama, mida käsitles esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamise uurimine, nimelt Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201629), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999212), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(33)

Vaatlusalune toode on sama, mida käsitles esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamise uurimine, nimelt Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201629), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999212), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (34) | Biodiislikütus on taastuvkütus, mida toodetakse erinevatest toorainetest, st taimeõlidest, nagu rapsiõli, sojaõli, palmiõli, kasutatud praadimisõlid, loomsed rasvad või biomass. |
| --- | --- |

(34)

Biodiislikütus on taastuvkütus, mida toodetakse erinevatest toorainetest, st taimeõlidest, nagu rapsiõli, sojaõli, palmiõli, kasutatud praadimisõlid, loomsed rasvad või biomass.

| (35) | Biodiislikütust kasutatakse transpordisektoris, peamiselt segatuna mineraalse diislikütusega (st nafta/tavaline diislikütus), ja väga vähesel määral puhtal kujul (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodiislikütust kasutatakse transpordisektoris, peamiselt segatuna mineraalse diislikütusega (st nafta/tavaline diislikütus), ja väga vähesel määral puhtal kujul (B100).

3.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (36) | Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(36)

Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse USA siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse USA siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (37) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (38) | Rootsi äriühing Preem AB ja Valero Energy Ltd Ireland, kes on kütusetootjad ja seega vaatlusaluse toote kasutajad, väitsid, et rasvhapete metüülestrite (FAME) biodiislikütus ja hüdrogeenitud taimeõli (HVO) biodiislikütus on kaks eri liiki biodiislikütust ning et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta. Ajutiste meetmete kehtestamist käsitlevas 2009. aasta määruses (11) loeti biodiislikütuseks igat liiki biodiislikütus ja biodiislikütuse segud. Diislikütusega saab segada nii rasvhapete metüülestreid kui ka hüdrogeenitud taimeõli ning hoolimata füüsikaliste omaduste mõningatest erinevustest on toote lõppkasutus sama ja liidu tootmisharu toodab mõlemat toodet. Lisaks määratleti esialgse uurimise kaebuses hüdrogeenitud taimeõlidest toodetud diislikütus selge sõnaga kui vaatlusaluse toote hulka kuuluv ja tol ajal ei vaidlustanud seda väidet ükski isik. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Rootsi äriühing Preem AB ja Valero Energy Ltd Ireland, kes on kütusetootjad ja seega vaatlusaluse toote kasutajad, väitsid, et rasvhapete metüülestrite (FAME) biodiislikütus ja hüdrogeenitud taimeõli (HVO) biodiislikütus on kaks eri liiki biodiislikütust ning et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta. Ajutiste meetmete kehtestamist käsitlevas 2009. aasta määruses (11) loeti biodiislikütuseks igat liiki biodiislikütus ja biodiislikütuse segud. Diislikütusega saab segada nii rasvhapete metüülestreid kui ka hüdrogeenitud taimeõli ning hoolimata füüsikaliste omaduste mõningatest erinevustest on toote lõppkasutus sama ja liidu tootmisharu toodab mõlemat toodet. Lisaks määratleti esialgse uurimise kaebuses hüdrogeenitud taimeõlidest toodetud diislikütus selge sõnaga kui vaatlusaluse toote hulka kuuluv ja tol ajal ei vaidlustanud seda väidet ükski isik. Seepärast lükati see väide tagasi.

11

4.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

4.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (39) | Kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võib tõenäoliselt kaasa tuua USAst pärit vaatlusaluse toote subsideerimise jätkumise või kordumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. Kuna eksportivad tootjad ja USA ametiasutused koostööd ei teinud, nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 22–27, ei olnud võimalik teha analüüsi eksportivate tootjate ja USA ametiasutuste esitatud kontrollitud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(39)

Kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võib tõenäoliselt kaasa tuua USAst pärit vaatlusaluse toote subsideerimise jätkumise või kordumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. Kuna eksportivad tootjad ja USA ametiasutused koostööd ei teinud, nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 22–27, ei olnud võimalik teha analüüsi eksportivate tootjate ja USA ametiasutuste esitatud kontrollitud andmete põhjal.

| (40) | Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 28 subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest. Komisjon kasutas teabe saamiseks järgmisi allikaid: taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks ja taotluse esitaja hiljem esitatud teave, Eurostat, ülemaailmne kaubandusatlas (edaspidi „GTA“) ning USA energiateabe ameti (EIA) veebisait ja USA põllumajandusministeeriumi (USDA) veebisait. |
| --- | --- |

(40)

Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 28 subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest. Komisjon kasutas teabe saamiseks järgmisi allikaid: taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks ja taotluse esitaja hiljem esitatud teave, Eurostat, ülemaailmne kaubandusatlas (edaspidi „GTA“) ning USA energiateabe ameti (EIA) veebisait ja USA põllumajandusministeeriumi (USDA) veebisait.

| (41) | Eelkõige analüüsis komisjon järgmisi föderaalseid ja osariikide subsiidiumikavasid, mida nimetati läbivaatamistaotluses ja mis olid komisjoni kontrolli kohaselt endiselt kehtivad. |
| --- | --- |

(41)

Eelkõige analüüsis komisjon järgmisi föderaalseid ja osariikide subsiidiumikavasid, mida nimetati läbivaatamistaotluses ja mis olid komisjoni kontrolli kohaselt endiselt kehtivad.

| (42) | Teisest küljest ei analüüsinud komisjon USA ametiasutuste ja USA eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ning arvestades eespool nimetatud kavade põhjal subsideerimise jätkumise kohta tehtud järeldusi, lähemalt järgmisi föderaalseid ja osariikide subsiidiumikavasid. |
| --- | --- |

(42)

Teisest küljest ei analüüsinud komisjon USA ametiasutuste ja USA eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ning arvestades eespool nimetatud kavade põhjal subsideerimise jätkumise kohta tehtud järeldusi, lähemalt järgmisi föderaalseid ja osariikide subsiidiumikavasid.

4.2.   Subsideerimine – föderaalsed kavad

Subsideerimine – föderaalsed kavad

4.2.1.   Biodiislikütuse segu krediit ja biodiislikütuse krediit

Biodiislikütuse segu krediit ja biodiislikütuse krediit

4.2.1.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (43) | USA seadustiku (US Code – U.S.C.) 26. jaotise § 40A lõige b on biodiislikütuse segajate, jaemüüjate ja lõpptarbijate maksukrediitide kava õiguslik alus. Selles nimetatakse järgmisi biodiislikütuse krediite:






  1) | biodiislikütuse segu krediit; |
| --- | --- | --- |

(43)

USA seadustiku (US Code – U.S.C.) 26. jaotise § 40A lõige b on biodiislikütuse segajate, jaemüüjate ja lõpptarbijate maksukrediitide kava õiguslik alus. Selles nimetatakse järgmisi biodiislikütuse krediite:

1)

biodiislikütuse segu krediit;

| 2) | biodiislikütuse krediit; |
| --- | --- |

2)

biodiislikütuse krediit;

| 3) | agrobiodiislikütuse väiketootja krediit. |
| --- | --- |

3)

agrobiodiislikütuse väiketootja krediit.

| (44) | Biodiislikütuse segu krediit on USA föderaalsetes õigusaktides sätestatud alates 2005. aastast (12). USA 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse (Energy Improvement and Extension Act 2008) § 202 lõike a kohaselt pidi see maksusoodustus aeguma 31. detsembril 2009 (13). Siiski ei ole see subsiidiumikava päriselt lõppenud, vaid seda on praeguseni korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. Viimati ennistas USA Kongress kava 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega (Further Consolidated Appropriations Act) kaheks aastaks alates 31. detsembrist 2017 ja pikendas seda seejärel veel kolmeks aastaks, see tähendab kuni 31. detsembrini 2022 (14). See viieaastane pikendus on alates kõnealuse subsiidiumikava kasutuselevõtust kõige pikem. |
| --- | --- |

(44)

Biodiislikütuse segu krediit on USA föderaalsetes õigusaktides sätestatud alates 2005. aastast (12). USA 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse (Energy Improvement and Extension Act 2008) § 202 lõike a kohaselt pidi see maksusoodustus aeguma 31. detsembril 2009 (13). Siiski ei ole see subsiidiumikava päriselt lõppenud, vaid seda on praeguseni korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. Viimati ennistas USA Kongress kava 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega (Further Consolidated Appropriations Act) kaheks aastaks alates 31. detsembrist 2017 ja pikendas seda seejärel veel kolmeks aastaks, see tähendab kuni 31. detsembrini 2022 (14). See viieaastane pikendus on alates kõnealuse subsiidiumikava kasutuselevõtust kõige pikem.

12

Energy Improvement and Extension Act 2008

13

Further Consolidated Appropriations Act

14

| (45) | Pärast avalikustamist teavitas taotluse esitaja komisjoni sellest, et 25. mail 2021 võeti nii Ameerika Ühendriikide Senatis kui ka Ameerika Ühendriikide esindajatekojas vastu seadus, et laiendada biodiislikütuse segu krediidikava täiendavalt kolme aasta võrra, st 31. detsembrini 2025. |
| --- | --- |

(45)

Pärast avalikustamist teavitas taotluse esitaja komisjoni sellest, et 25. mail 2021 võeti nii Ameerika Ühendriikide Senatis kui ka Ameerika Ühendriikide esindajatekojas vastu seadus, et laiendada biodiislikütuse segu krediidikava täiendavalt kolme aasta võrra, st 31. detsembrini 2025.

| (46) | Nagu biodiislikütuse segu krediit on ka biodiislikütuse krediit USA föderaalsetes õigusaktides sätestatud alates 2005. aastast (15). USA 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse § 202 lõike a kohaselt pidi see maksusoodustus aeguma 31. detsembril 2009 (16). Siiski ei ole ka see subsiidiumikava lõppenud ja seda on praeguseni korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. Viimati ennistas USA Kongress kava 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kaheks aastaks alates 31. detsembrist 2017 ja pikendas seda seejärel veel kolmeks aastaks, see tähendab kuni 31. detsembrini 2022 (17). |
| --- | --- |

(46)

Nagu biodiislikütuse segu krediit on ka biodiislikütuse krediit USA föderaalsetes õigusaktides sätestatud alates 2005. aastast (15). USA 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse § 202 lõike a kohaselt pidi see maksusoodustus aeguma 31. detsembril 2009 (16). Siiski ei ole ka see subsiidiumikava lõppenud ja seda on praeguseni korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. Viimati ennistas USA Kongress kava 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kaheks aastaks alates 31. detsembrist 2017 ja pikendas seda seejärel veel kolmeks aastaks, see tähendab kuni 31. detsembrini 2022 (17).

15

16

17

| (47) | Agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit on tulumaksukrediit, mida kohaldatakse ainult agrobiodiislikütuse väiketootjate suhtes. Seda kava analüüsitakse allpool põhjendustes 63–70. |
| --- | --- |

(47)

Agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit on tulumaksukrediit, mida kohaldatakse ainult agrobiodiislikütuse väiketootjate suhtes. Seda kava analüüsitakse allpool põhjendustes 63–70.

4.2.1.2.   Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (48) | Selleks et eespool põhjenduse 43 punktis 1 nimetatud biodiislikütuse segu krediidi saamise tingimusele vastata, peab äriühing valmistama biodiisli- ja diislikütuse segu, mida müüakse või kasutatakse kütusena. |
| --- | --- |

(48)

Selleks et eespool põhjenduse 43 punktis 1 nimetatud biodiislikütuse segu krediidi saamise tingimusele vastata, peab äriühing valmistama biodiisli- ja diislikütuse segu, mida müüakse või kasutatakse kütusena.

| (49) | Kõnealust toetust taotlev isik peab biodiislikütuse tootjalt või importijalt hankima sertifikaadi, millega määratakse kindlaks toode ning biodiislikütuse ja agrobiodiislikütuse protsent tootes (18). Krediit realiseeritakse aktsiisimaksukrediidina või juhul, kui äriühingu aktsiisimaksukohustus on väiksem kui kogu aktsiisimaksukrediit, võib äriühing oma krediidi jääki taotleda ka tagastamisele kuuluva tulumaksukrediidina. Tagastamisele kuuluv tulumaksukrediit on maksumaksja tulumaksukrediit või otsetoetus. See on tagasimakstav, kuna ülemäärast krediiti on võimalik maksumaksjale rahalise otsetoetusena välja maksta, kui krediit on suurem kui üksikisiku maksukohustus. |
| --- | --- |

(49)

Kõnealust toetust taotlev isik peab biodiislikütuse tootjalt või importijalt hankima sertifikaadi, millega määratakse kindlaks toode ning biodiislikütuse ja agrobiodiislikütuse protsent tootes (18). Krediit realiseeritakse aktsiisimaksukrediidina või juhul, kui äriühingu aktsiisimaksukohustus on väiksem kui kogu aktsiisimaksukrediit, võib äriühing oma krediidi jääki taotleda ka tagastamisele kuuluva tulumaksukrediidina. Tagastamisele kuuluv tulumaksukrediit on maksumaksja tulumaksukrediit või otsetoetus. See on tagasimakstav, kuna ülemäärast krediiti on võimalik maksumaksjale rahalise otsetoetusena välja maksta, kui krediit on suurem kui üksikisiku maksukohustus.

18

| (50) | Eespool põhjenduse 43 punktis 2 nimetatud biodiislikütuse krediit on mittetagastatav tulumaksukrediit puhta, segamata biodiislikütuse jaemüüjatele või lõpptarbijatele. Puhta biodiislikütuse krediiti saab ainult isik, kes tangib sõidukit puhta biodiislikütusega või kasutab seda kütusena. Tuleks märkida, et ka biodiislikütuse tootjatel, kes toodavad oma biodiislikütuse ise, on võimalik kõnealust krediiti saada. Seega peab biodiislikütuse tootja kõnealuse krediidi saamiseks täitma kas jaemüüja (paneb galloni biodiislikütust lõpptarbija kütusepaaki) või lõpptarbija (nt tangib biodiislikütusega oma sõidukeid) ülesandeid. |
| --- | --- |

(50)

Eespool põhjenduse 43 punktis 2 nimetatud biodiislikütuse krediit on mittetagastatav tulumaksukrediit puhta, segamata biodiislikütuse jaemüüjatele või lõpptarbijatele. Puhta biodiislikütuse krediiti saab ainult isik, kes tangib sõidukit puhta biodiislikütusega või kasutab seda kütusena. Tuleks märkida, et ka biodiislikütuse tootjatel, kes toodavad oma biodiislikütuse ise, on võimalik kõnealust krediiti saada. Seega peab biodiislikütuse tootja kõnealuse krediidi saamiseks täitma kas jaemüüja (paneb galloni biodiislikütust lõpptarbija kütusepaaki) või lõpptarbija (nt tangib biodiislikütusega oma sõidukeid) ülesandeid.

4.2.1.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (51) | Diislikütusega segatud biodiislikütus annab õiguse saada aktsiisimaksu- või tulumaksukrediiti. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli valdav krediit 1 USA dollar galloni kohta kõigi biodiislikütuse liikide puhul, sh agrobiodiislikütus ja biomassist saadud diislikütus. |
| --- | --- |

(51)

Diislikütusega segatud biodiislikütus annab õiguse saada aktsiisimaksu- või tulumaksukrediiti. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli valdav krediit 1 USA dollar galloni kohta kõigi biodiislikütuse liikide puhul, sh agrobiodiislikütus ja biomassist saadud diislikütus.

| (52) | Segatud kütuse lõplik maksukrediit sõltub selles oleva biodiislikütuse osakaalust. Miinimumnõue ja ühtlasi ka kõige levinum tava on lisada 99,9 % biodiislikütusele 0,1 % mineraaldiislikütust (segatud toote nimi USAs on B99), kuna see kindlustab maksimaalse maksukrediidi saamise. Biodiislikütuse osakaal segatud tootes mõjutab maksukrediiti (nt 100 gallonit B99 sisaldab 99,9 gallonit biodiislikütust ning annab õiguse saada 99,90 USA dollari ulatuses maksukrediiti). Puhta toote (B100) muutmine segatud tooteks (B99) on lihtne protsess. Selle all mõistetakse puhtale biodiislikütusele 0,1 % mineraaldiislikütuse lisamist ja sellega ei kaasne vaatlusaluse toote oluline muutmine. Segamine annab õiguse krediidi saamiseks. |
| --- | --- |

(52)

Segatud kütuse lõplik maksukrediit sõltub selles oleva biodiislikütuse osakaalust. Miinimumnõue ja ühtlasi ka kõige levinum tava on lisada 99,9 % biodiislikütusele 0,1 % mineraaldiislikütust (segatud toote nimi USAs on B99), kuna see kindlustab maksimaalse maksukrediidi saamise. Biodiislikütuse osakaal segatud tootes mõjutab maksukrediiti (nt 100 gallonit B99 sisaldab 99,9 gallonit biodiislikütust ning annab õiguse saada 99,90 USA dollari ulatuses maksukrediiti). Puhta toote (B100) muutmine segatud tooteks (B99) on lihtne protsess. Selle all mõistetakse puhtale biodiislikütusele 0,1 % mineraaldiislikütuse lisamist ja sellega ei kaasne vaatlusaluse toote oluline muutmine. Segamine annab õiguse krediidi saamiseks.

| (53) | Biodiislikütuse tootjad saavad toetust taotleda juhul, kui nad teevad segamisprotsessi ise. Tootja peab segama puhta biodiislikütuse diislikütusega. Sellel, kas segatud biodiislikütust müüakse omamaiselt või ekspordiks, ei ole toetuse saamise õigusele mingit mõju. |
| --- | --- |

(53)

Biodiislikütuse tootjad saavad toetust taotleda juhul, kui nad teevad segamisprotsessi ise. Tootja peab segama puhta biodiislikütuse diislikütusega. Sellel, kas segatud biodiislikütust müüakse omamaiselt või ekspordiks, ei ole toetuse saamise õigusele mingit mõju.

| (54) | Äriühingutel, mis biodiislikütust ise ei tooda, vaid ostavad puhast biodiislikütust ja segavad selle biodiislikütuse seguks, on samuti õigus saada maksukrediiti. Sellised äriühingud peavad saama biodiislikütuse tootjalt või importijalt (ning vajaduse korral ka vahepealsetelt edasimüüjatelt) sertifikaadi, millega tootja tõendab, et ei ole maksukrediiti taotlenud (19). |
| --- | --- |

(54)

Äriühingutel, mis biodiislikütust ise ei tooda, vaid ostavad puhast biodiislikütust ja segavad selle biodiislikütuse seguks, on samuti õigus saada maksukrediiti. Sellised äriühingud peavad saama biodiislikütuse tootjalt või importijalt (ning vajaduse korral ka vahepealsetelt edasimüüjatelt) sertifikaadi, millega tootja tõendab, et ei ole maksukrediiti taotlenud (19).

19

| (55) | Toetust on võimalik taotleda aktsiisimaksu- või tulumaksukrediidina või otsetoetusena. Toetuse kogusumma jääb samaks (1 USA dollar galloni kohta) olenemata sellest, kas toetust taotletakse aktsiisimaksu- või tulumaksukrediidina, maksumaksja otsetoetusena või kombinatsioonina eespool nimetatutest. |
| --- | --- |

(55)

Toetust on võimalik taotleda aktsiisimaksu- või tulumaksukrediidina või otsetoetusena. Toetuse kogusumma jääb samaks (1 USA dollar galloni kohta) olenemata sellest, kas toetust taotletakse aktsiisimaksu- või tulumaksukrediidina, maksumaksja otsetoetusena või kombinatsioonina eespool nimetatutest.

| (56) | U.S.C. näeb ette, et biodiislikütuse segu krediiti antakse ainult juhul, kui biodiislikütuse ja mineraaldiislikütuse segu valmistav äriühing (segu valmistaja) saab biodiislikütuse tootjalt sertifikaadi (edaspidi „biodiislikütuse sertifikaat“), milles tootja muu hulgas kinnitab sertifikaadiga seonduva biodiislikütuse kogust ning seda, kas kõnealune biodiislikütus on agrobiodiislikütus või muud tüüpi biodiislikütus. |
| --- | --- |

(56)

U.S.C. näeb ette, et biodiislikütuse segu krediiti antakse ainult juhul, kui biodiislikütuse ja mineraaldiislikütuse segu valmistav äriühing (segu valmistaja) saab biodiislikütuse tootjalt sertifikaadi (edaspidi „biodiislikütuse sertifikaat“), milles tootja muu hulgas kinnitab sertifikaadiga seonduva biodiislikütuse kogust ning seda, kas kõnealune biodiislikütus on agrobiodiislikütus või muud tüüpi biodiislikütus.

| (57) | Mis puudutab biodiislikütuse krediiti, siis võib sarnaselt eelmise aegumise läbivaatamisega segamata biodiislikütuse jaemüüja (või jaemüüjana tegutsev biodiislikütuse tootja) või lõppkasutaja saada 1,00 USA dollarit galloni kohta kõigi segamata (puhaste) biodiislikütuse liikide eest, mis on pandud sõiduki kütusepaaki või mida kasutatakse kütusena. Mittetagastatav äriühingu tulumaksukrediit on äriühingu tulumaksu ümberarvutus. See on mittetagastatav, kuna juhul, kui äriühingu krediidid on suuremad kui tema maksukohustus, ei ole üleliigset krediiti võimalik äriühingule rahalise otsetoetusena välja maksta. |
| --- | --- |

(57)

Mis puudutab biodiislikütuse krediiti, siis võib sarnaselt eelmise aegumise läbivaatamisega segamata biodiislikütuse jaemüüja (või jaemüüjana tegutsev biodiislikütuse tootja) või lõppkasutaja saada 1,00 USA dollarit galloni kohta kõigi segamata (puhaste) biodiislikütuse liikide eest, mis on pandud sõiduki kütusepaaki või mida kasutatakse kütusena. Mittetagastatav äriühingu tulumaksukrediit on äriühingu tulumaksu ümberarvutus. See on mittetagastatav, kuna juhul, kui äriühingu krediidid on suuremad kui tema maksukohustus, ei ole üleliigset krediiti võimalik äriühingule rahalise otsetoetusena välja maksta.

| (58) | Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on nende kavade tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (20) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, et USA eksportivad tootjad said kavadest kasu. |
| --- | --- |

(58)

Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on nende kavade tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (20) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, et USA eksportivad tootjad said kavadest kasu.

20

4.2.1.4.   Järeldus

Järeldus

| (59) | Biodiislikütuse segu krediiti ja ka biodiislikütuse krediiti tuleb vaadelda fiskaaltoetusena sellest olenemata, kas seda antakse rahalise toetuse (võimalik vaid biodiislikütuse segu krediidi puhul) või maksukohustuste tasaarvestamise vormis (kehtib mõlema maksukrediidi suhtes). |
| --- | --- |

(59)

Biodiislikütuse segu krediiti ja ka biodiislikütuse krediiti tuleb vaadelda fiskaaltoetusena sellest olenemata, kas seda antakse rahalise toetuse (võimalik vaid biodiislikütuse segu krediidi puhul) või maksukohustuste tasaarvestamise vormis (kehtib mõlema maksukrediidi suhtes).

| (60) | Komisjon leidis kooskõlas oma esialgses uurimises tehtud järeldustega, et kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kuna kavadega pakutakse USA valitsuse rahalist toetust otsetoetustena (sularahamaksed, võimalik ainult biodiislikütuse segu krediidi puhul) ja saamatajäänud tuluna, mis kuuluks vastasel juhul maksmisele (maksude tasaarvestus), ning see kehtib mõlema maksukrediidi puhul. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon leidis kooskõlas oma esialgses uurimises tehtud järeldustega, et kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kuna kavadega pakutakse USA valitsuse rahalist toetust otsetoetustena (sularahamaksed, võimalik ainult biodiislikütuse segu krediidi puhul) ja saamatajäänud tuluna, mis kuuluks vastasel juhul maksmisele (maksude tasaarvestus), ning see kehtib mõlema maksukrediidi puhul. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

| (61) | Kavade raames võivad toetusi saada äriühingud, kes on osa biodiislikütuse tootmisharust, ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(61)

Kavade raames võivad toetusi saada äriühingud, kes on osa biodiislikütuse tootmisharust, ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

| (62) | Kokkuvõtteks võib öelda, et kuna biodiislikütuse segu krediidikavaga võimaldatakse subsiidiumit 1 USA dollar galloni kohta kõigi biodiislikütuse liikide puhul, siis leidis komisjon, et selle kavaga pakuti Ameerika Ühendriikide biodiislikütust eksportivatele tootjatele märkimisväärses summas subsiidiumeid ja see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõige olulisem kava. Subsiidium 1 USA dollar galloni kohta oleks umbes 302 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(62)

Kokkuvõtteks võib öelda, et kuna biodiislikütuse segu krediidikavaga võimaldatakse subsiidiumit 1 USA dollar galloni kohta kõigi biodiislikütuse liikide puhul, siis leidis komisjon, et selle kavaga pakuti Ameerika Ühendriikide biodiislikütust eksportivatele tootjatele märkimisväärses summas subsiidiumeid ja see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõige olulisem kava. Subsiidium 1 USA dollar galloni kohta oleks umbes 302 eurot tonni kohta.

4.2.2.   Agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit

Agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit

4.2.2.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (63) | U.S.C. 26. jaotise §-ga 40A on ette nähtud ka agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit, nagu biodiislikütuse segu krediit ja biodiislikütuse krediit. |
| --- | --- |

(63)

U.S.C. 26. jaotise §-ga 40A on ette nähtud ka agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit, nagu biodiislikütuse segu krediit ja biodiislikütuse krediit.

| (64) | Peale selle on sarnaselt põhjendustes 44 ja 46 nimetatud biodiislikütuse segu krediidi ja biodiislikütuse krediidiga USA föderaalsetes õigusaktides alates 2005. aastast sätestatud ka agrobiodiislikütuse biodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit (21). USA 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse (Energy Improvement and Extension Act 2008) § 202 lõike a kohaselt pidi see maksusoodustus aeguma 31. detsembril 2009 (22). Siiski ei ole see subsiidiumikava lõppenud, vaid seda on korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. Viimati ennistas USA Kongress kava 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega (Further Consolidated Appropriations Act) kaheks aastaks alates 31. detsembrist 2017 ja pikendas seda seejärel veel kolmeks aastaks, see tähendab kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(64)

Peale selle on sarnaselt põhjendustes 44 ja 46 nimetatud biodiislikütuse segu krediidi ja biodiislikütuse krediidiga USA föderaalsetes õigusaktides alates 2005. aastast sätestatud ka agrobiodiislikütuse biodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit (21). USA 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse (Energy Improvement and Extension Act 2008) § 202 lõike a kohaselt pidi see maksusoodustus aeguma 31. detsembril 2009 (22). Siiski ei ole see subsiidiumikava lõppenud, vaid seda on korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. Viimati ennistas USA Kongress kava 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega (Further Consolidated Appropriations Act) kaheks aastaks alates 31. detsembrist 2017 ja pikendas seda seejärel veel kolmeks aastaks, see tähendab kuni 31. detsembrini 2022.

21

Energy Improvement and Extension Act 2008

22

Further Consolidated Appropriations Act

4.2.2.2.   Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (65) | Kõnealust kava saavad kasutada ainult puhta agrobiodiislikütuse väiketootjad. Segajad või müüjad, kes ostavad biodiislikütust, kuid ei tooda seda, ei ole krediidi saamiseks kõlblikud. Väiketootja on iga isik, kelle tootmisvõimsus ei ületa 60 miljonit gallonit agrobiodiislikütust aastas. |
| --- | --- |

(65)

Kõnealust kava saavad kasutada ainult puhta agrobiodiislikütuse väiketootjad. Segajad või müüjad, kes ostavad biodiislikütust, kuid ei tooda seda, ei ole krediidi saamiseks kõlblikud. Väiketootja on iga isik, kelle tootmisvõimsus ei ületa 60 miljonit gallonit agrobiodiislikütust aastas.

| (66) | Agrobiodiislikütuse väiketootja võib taotleda iga toodetud agrobiodiislikütuse galloni kohta 0,10 USA dollarit mittetagastatavat ettevõtte tulumaksukrediiti. Tootja nõuetele vastava toodangu hulk ei tohi ühelgi maksustamisaastal ületada 15 miljonit gallonit. Krediidi taotlemiseks peab toodetud agrobiodiislit kasutama kütusena, müüma kütusena kasutamise eesmärgil või kasutama sellise biodiislikütuse ja diislikütuse segu loomiseks, mida kasutatakse kütusena või müüakse kütusena kasutamise eesmärgil. Seega saavad agrobiodiislikütuse väiketootjad kombineerida seda kava biodiislikütuse segu krediidikavaga ja saada seega kokku 1,10 USA dollarit galloni eest. Agrobiodiislikütuse suurtootjad seevastu võivad saada toetusi ainult biodiislikütuse segu kavast. |
| --- | --- |

(66)

Agrobiodiislikütuse väiketootja võib taotleda iga toodetud agrobiodiislikütuse galloni kohta 0,10 USA dollarit mittetagastatavat ettevõtte tulumaksukrediiti. Tootja nõuetele vastava toodangu hulk ei tohi ühelgi maksustamisaastal ületada 15 miljonit gallonit. Krediidi taotlemiseks peab toodetud agrobiodiislit kasutama kütusena, müüma kütusena kasutamise eesmärgil või kasutama sellise biodiislikütuse ja diislikütuse segu loomiseks, mida kasutatakse kütusena või müüakse kütusena kasutamise eesmärgil. Seega saavad agrobiodiislikütuse väiketootjad kombineerida seda kava biodiislikütuse segu krediidikavaga ja saada seega kokku 1,10 USA dollarit galloni eest. Agrobiodiislikütuse suurtootjad seevastu võivad saada toetusi ainult biodiislikütuse segu kavast.

4.2.2.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (67) | Ettevõtte mittetagastatavate tulumaksukrediitide taotlused esitatakse igal aastal, kui taotleja esitab oma tuludeklaratsiooni. Asjaomase maksuaasta jooksul taotleja toodetud iga biodiislikütuse galloni, maksimaalselt 15 miljoni galloni eest saadav krediit tasaarvestatakse taotleva ettevõtte tulumaksukohustusega. Kui taotleja maksukohustus on väiksem kui taotletud krediidi suurus, saab ülemäärase summa järgmistesse maksuaastatesse edasi kanda. |
| --- | --- |

(67)

Ettevõtte mittetagastatavate tulumaksukrediitide taotlused esitatakse igal aastal, kui taotleja esitab oma tuludeklaratsiooni. Asjaomase maksuaasta jooksul taotleja toodetud iga biodiislikütuse galloni, maksimaalselt 15 miljoni galloni eest saadav krediit tasaarvestatakse taotleva ettevõtte tulumaksukohustusega. Kui taotleja maksukohustus on väiksem kui taotletud krediidi suurus, saab ülemäärase summa järgmistesse maksuaastatesse edasi kanda.

| (68) | Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (23) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu. |
| --- | --- |

(68)

Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (23) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

23

4.2.2.4.   Järeldus

Järeldus

| (69) | Komisjon leidis kooskõlas oma esialgses uurimises tehtud järeldustega, et kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul tasuda. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon leidis kooskõlas oma esialgses uurimises tehtud järeldustega, et kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul tasuda. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

| (70) | Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(70)

Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

4.2.3.   USA põllumajandusministeeriumi täiustatud biokütuste bioenergia programm

USA põllumajandusministeeriumi täiustatud biokütuste bioenergia programm

4.2.3.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (71) | Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi täiustatud biokütuste bioenergia programmi reguleerib 2002. aasta põllumajandusettevõtete turvalisuse ja maakohtadesse investeerimise seaduse (Farm Security and Rural Investment Act) IX jaotise § 9005 (edaspidi „2002. aasta põllumajandusettevõtete seadus“) ning praegu on see kodifitseeritud USA seadustiku 7. jaotise §-s 8105. |
| --- | --- |

(71)

Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi täiustatud biokütuste bioenergia programmi reguleerib 2002. aasta põllumajandusettevõtete turvalisuse ja maakohtadesse investeerimise seaduse (Farm Security and Rural Investment Act) IX jaotise § 9005 (edaspidi „2002. aasta põllumajandusettevõtete seadus“) ning praegu on see kodifitseeritud USA seadustiku 7. jaotise §-s 8105.

Farm Security and Rural Investment Act

| (72) | Programm pidi kavakohaselt lõppema 2012. aastal, kuid seda pikendati 2013. aastal (24) ja veel üks kord 2014. aastal (25). Sellega seoses pikendati 2014. aasta põllumajandusseadusega programmi veel viieks aastaks, st 2018. aasta lõpuni. Hiljem pikendati seda subsiidiumiprogrammi 20. detsembri 2018. aasta põllumajanduse tootlikkuse parandamise seadusega veel viieks aastaks, st kuni 2023. aasta lõpuni (26). |
| --- | --- |

(72)

Programm pidi kavakohaselt lõppema 2012. aastal, kuid seda pikendati 2013. aastal (24) ja veel üks kord 2014. aastal (25). Sellega seoses pikendati 2014. aasta põllumajandusseadusega programmi veel viieks aastaks, st 2018. aasta lõpuni. Hiljem pikendati seda subsiidiumiprogrammi 20. detsembri 2018. aasta põllumajanduse tootlikkuse parandamise seadusega veel viieks aastaks, st kuni 2023. aasta lõpuni (26).

24

25

26

4.2.3.2.   Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (73) | Selles programmis nähakse ette otsetoetused selliste täiustatud biokütuste tootjatele, mida määratletakse üldiselt kui „biomassist, välja arvatud maisiterade tärklisest saadud kütust“. Määratlus hõlmab biomassist toodetud diislikütust (27). Kuni viis protsenti programmi rahalistest vahenditest võib jagada toetusõiguslikele tootjatele, kelle rafineerimisvõimsus ületab 150 miljonit gallonit täiustatud biokütust aastas. Segud ei ole selles programmis rahastamiskõlblikud. |
| --- | --- |

(73)

Selles programmis nähakse ette otsetoetused selliste täiustatud biokütuste tootjatele, mida määratletakse üldiselt kui „biomassist, välja arvatud maisiterade tärklisest saadud kütust“. Määratlus hõlmab biomassist toodetud diislikütust (27). Kuni viis protsenti programmi rahalistest vahenditest võib jagada toetusõiguslikele tootjatele, kelle rafineerimisvõimsus ületab 150 miljonit gallonit täiustatud biokütust aastas. Segud ei ole selles programmis rahastamiskõlblikud.

27

4.2.3.3.   Praktiline rakendamine (28)

28

| (74) | Osalejad saavad valitsuselt otsetoetust, kui nad on programmist seda taotlenud. Tootjad peavad kõigepealt ametiasutuses registreeruma ja allkirjastama lepingu. Tootjad peavad majandusaasta igas kvartalis esitama taotlused toetuse saamiseks, et saada selles kvartalis toodetud täiustatud biokütuse eest toetust. Toetust antakse nii tegeliku tootmise kui ka tootmise kasvu eest. Tegeliku tootmise alusel tehtavad maksed arvutatakse iga kvartali jaoks kvartalis tegelikult toodetud täiustatud biokütuse koguse kohta. |
| --- | --- |

(74)

Osalejad saavad valitsuselt otsetoetust, kui nad on programmist seda taotlenud. Tootjad peavad kõigepealt ametiasutuses registreeruma ja allkirjastama lepingu. Tootjad peavad majandusaasta igas kvartalis esitama taotlused toetuse saamiseks, et saada selles kvartalis toodetud täiustatud biokütuse eest toetust. Toetust antakse nii tegeliku tootmise kui ka tootmise kasvu eest. Tegeliku tootmise alusel tehtavad maksed arvutatakse iga kvartali jaoks kvartalis tegelikult toodetud täiustatud biokütuse koguse kohta.

| (75) | Tootmise kasvuga seotud maksed tehakse majandusaastal toodetud toetuskõlbliku täiustatud biokütuse koguse alusel, mis on suurem kui eelmisel majandusaastal toodetud kogus (alates 2009. aastast). |
| --- | --- |

(75)

Tootmise kasvuga seotud maksed tehakse majandusaastal toodetud toetuskõlbliku täiustatud biokütuse koguse alusel, mis on suurem kui eelmisel majandusaastal toodetud kogus (alates 2009. aastast).

| (76) | Rahalised vahendid jagatakse kõigi tootjate vahel, kes taotluse esitavad, lähtudes BTU (29)-tootmisväärtusest. Toetus jaotatakse vastavalt BTU-väärtusele kõigi tootjate vahel ühtlaselt. |
| --- | --- |

(76)

Rahalised vahendid jagatakse kõigi tootjate vahel, kes taotluse esitavad, lähtudes BTU (29)-tootmisväärtusest. Toetus jaotatakse vastavalt BTU-väärtusele kõigi tootjate vahel ühtlaselt.

29

| (77) | Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (30) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu. |
| --- | --- |

(77)

Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (30) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

30

4.2.3.4.   Järeldus

Järeldus

| (78) | Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel rahalist toetust otsetoetuse vormis. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel rahalist toetust otsetoetuse vormis. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

| (79) | Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(79)

Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

4.2.4.   Tselluloosbiodiislikütuse tootmise krediit

Tselluloosbiodiislikütuse tootmise krediit

4.2.4.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (80) | Programm on eksisteerinud alates 1. jaanuarist 2009, see loodi 2008. aasta toiduainete, keskkonnakaitse- ja energiaseaduse (Food, Conservation, and Energy Act) alusel ning seda haldab USA maksuamet. See on konsolideeritud USA seadustiku 26. jaotise § 40 lõike b punktis 6. |
| --- | --- |

(80)

Programm on eksisteerinud alates 1. jaanuarist 2009, see loodi 2008. aasta toiduainete, keskkonnakaitse- ja energiaseaduse (Food, Conservation, and Energy Act) alusel ning seda haldab USA maksuamet. See on konsolideeritud USA seadustiku 26. jaotise § 40 lõike b punktis 6.

Food, Conservation, and Energy Act

| (81) | Algselt pidi see subsiidium aeguma 31. detsembril 2012. Seda on aga mitu korda pikendatud, viimati 20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kuni 1. jaanuarini 2021. |
| --- | --- |

(81)

Algselt pidi see subsiidium aeguma 31. detsembril 2012. Seda on aga mitu korda pikendatud, viimati 20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kuni 1. jaanuarini 2021.

4.2.4.2.   Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (82) | Selles kavas nähakse ette mittetagastavat üldist ettevõtlustulu maksukrediiti 1,01 USA dollarit galloni kohta teise põlvkonna biokütuse eest, mida kasutatakse kütusena või müüakse kütusena kasutamiseks. Toetusõiguslikud on tootjad, teiste seas taastuvast või korduvalt esinevast lignotselluloossest või hemitselluloossest materjalist või vetikatest saadud biokütuste tootjad. |
| --- | --- |

(82)

Selles kavas nähakse ette mittetagastavat üldist ettevõtlustulu maksukrediiti 1,01 USA dollarit galloni kohta teise põlvkonna biokütuse eest, mida kasutatakse kütusena või müüakse kütusena kasutamiseks. Toetusõiguslikud on tootjad, teiste seas taastuvast või korduvalt esinevast lignotselluloossest või hemitselluloossest materjalist või vetikatest saadud biokütuste tootjad.

4.2.4.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (83) | Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (31) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu. |
| --- | --- |

(83)

Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (31) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

31

| (84) | Lisaks sellele prognoositakse, et tselluloosipõhised biokütused moodustavad tulevikus olulise osa USA toodangust, nagu näitavad mitmed käimasolevad projektid, mille eesmärk on arendada tselluloosipõhise diislikütuse tootmisvõimsust (32). |
| --- | --- |

(84)

Lisaks sellele prognoositakse, et tselluloosipõhised biokütused moodustavad tulevikus olulise osa USA toodangust, nagu näitavad mitmed käimasolevad projektid, mille eesmärk on arendada tselluloosipõhise diislikütuse tootmisvõimsust (32).

32

4.2.4.4.   Järeldus

Järeldus

| (85) | Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel rahalist toetust otsetoetuse vormis. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel rahalist toetust otsetoetuse vormis. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

| (86) | Kava raames võivad toetusi saada äriühingud, kes toodavad taastuvast või korduvalt esinevast lignotselluloossest või hemitselluloossest materjalist või vetikatest saadud biokütuseid. Seega peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt spetsiifiliseks ning seega tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(86)

Kava raames võivad toetusi saada äriühingud, kes toodavad taastuvast või korduvalt esinevast lignotselluloossest või hemitselluloossest materjalist või vetikatest saadud biokütuseid. Seega peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt spetsiifiliseks ning seega tasakaalustatavaks.

4.2.5.   Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi biokütuste rafineerimistehaste, taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete tootmise abiprogramm

Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi biokütuste rafineerimistehaste, taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete tootmise abiprogramm

4.2.5.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (87) | Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi biokütuste rafineerimistehaste, taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete tootmise abiprogramm on ette nähtud USA seadustiku 7. jaotise §-s 8103 ja seda haldab USA põllumajandusministeerium (Department of Agriculture, USDA). |
| --- | --- |

(87)

Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi biokütuste rafineerimistehaste, taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete tootmise abiprogramm on ette nähtud USA seadustiku 7. jaotise §-s 8103 ja seda haldab USA põllumajandusministeerium (Department of Agriculture, USDA).

Department of Agriculture, USDA

| (88) | Eelmises aegumise läbivaatamises nimetati sama programmi „Täiustatud biokütuste laenutagatisteks“, kuid eelmise aegumise läbivaatamise raames seda ei analüüsitud. |
| --- | --- |

(88)

Eelmises aegumise läbivaatamises nimetati sama programmi „Täiustatud biokütuste laenutagatisteks“, kuid eelmise aegumise läbivaatamise raames seda ei analüüsitud.

| (89) | Läbivaatamistaotluse kohaselt kehtis programm läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(89)

Läbivaatamistaotluse kohaselt kehtis programm läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.2.5.2.   Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (90) | Programmist antakse laenutagatisi kuni 250 miljonit dollarit, et aidata kaasa täiustatud biokütuste (sealhulgas biodiislikütuse), taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete uute ja kujunemisjärgus tehnoloogiate arendamisele. Laias laastus võivad programmist toetust saada kahte liiki projektid: biokütuste rafineerimistehased ja biopõhiste toodete tootmisrajatised. Täiustatud biokütus on määratletud kui muust taastuvast biomassist kui maisiteratärklis toodetud kütus. Projekti asukoht peab olema USA osariigis. |
| --- | --- |

(90)

Programmist antakse laenutagatisi kuni 250 miljonit dollarit, et aidata kaasa täiustatud biokütuste (sealhulgas biodiislikütuse), taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete uute ja kujunemisjärgus tehnoloogiate arendamisele. Laias laastus võivad programmist toetust saada kahte liiki projektid: biokütuste rafineerimistehased ja biopõhiste toodete tootmisrajatised. Täiustatud biokütus on määratletud kui muust taastuvast biomassist kui maisiteratärklis toodetud kütus. Projekti asukoht peab olema USA osariigis.

| (91) | Kõlblikud kandidaadid on teiste hulgas üksikisikud, osariikide valitsused või kohalikud omavalitsused, põllumajandusühistud, riiklikud laborid, kõrgharidusasutused ja maapiirkondade elektriühistud. |
| --- | --- |

(91)

Kõlblikud kandidaadid on teiste hulgas üksikisikud, osariikide valitsused või kohalikud omavalitsused, põllumajandusühistud, riiklikud laborid, kõrgharidusasutused ja maapiirkondade elektriühistud.

| (92) | Föderaaltasandi osaluse kogusumma (laenutagatis pluss muud föderaalsed vahendid) ei tohi ületada 80 protsenti projekti rahastamiskõlblikest kogukuludest. Laenuvõtja ja teised projekti peamised osalejad peavad tegema olulise rahalise sissemakse omakapitali. |
| --- | --- |

(92)

Föderaaltasandi osaluse kogusumma (laenutagatis pluss muud föderaalsed vahendid) ei tohi ületada 80 protsenti projekti rahastamiskõlblikest kogukuludest. Laenuvõtja ja teised projekti peamised osalejad peavad tegema olulise rahalise sissemakse omakapitali.

4.2.5.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (93) | Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (33) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu. |
| --- | --- |

(93)

Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (33) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

33

4.2.5.4.   Järeldus

Järeldus

| (94) | Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel fiskaaltoetust. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel fiskaaltoetust. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

| (95) | Kava raames võivad toetusi saada äriühingud, kes osalevad täiustatud biodiislikütuse tööstuses, ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(95)

Kava raames võivad toetusi saada äriühingud, kes osalevad täiustatud biodiislikütuse tööstuses, ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

4.3.   Subsideerimine – osariikide kavad

Subsideerimine – osariikide kavad

4.3.1.   Iowa biodiislikütuse tootja maksutagastus

Iowa biodiislikütuse tootja maksutagastus

4.3.1.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (96) | Iowa põllumajandus- ja tarbijateenuste ministeeriumi kava õiguslik alus on Iowa koodeksi § 423.4 punkt 9. |
| --- | --- |

(96)

Iowa põllumajandus- ja tarbijateenuste ministeeriumi kava õiguslik alus on Iowa koodeksi § 423.4 punkt 9.

| (97) | Kava pidi lõppema 1. jaanuaril 2015, kuid Iowa osariigi 85. peaassamblee pikendas seda 2014. aastal 1. jaanuarini 2018. 2016. aastal pikendas Iowa osariigi 86. peaassamblee kava 24. mail 2016 vastu võetud õigusaktiga (peatükk 1106) veel üheksaks aastaks, st 1. jaanuarini 2025. |
| --- | --- |

(97)

Kava pidi lõppema 1. jaanuaril 2015, kuid Iowa osariigi 85. peaassamblee pikendas seda 2014. aastal 1. jaanuarini 2018. 2016. aastal pikendas Iowa osariigi 86. peaassamblee kava 24. mail 2016 vastu võetud õigusaktiga (peatükk 1106) veel üheksaks aastaks, st 1. jaanuarini 2025.

4.3.1.2.   Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (98) | Tootja peab olema biodiislikütuse tootja, registreeritud Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuris vastavalt USA föderaalsete õigusnormide kogumi 40. jaotise §-le 79.4 (40 CFR § 79.4). Biodiislikütus peab olema mõeldud kasutamiseks biodiisliga segatud kütustes vastavalt Iowa koodeksi §-le 214A.2. Biodiislikütus peab olema toodetud Iowas. |
| --- | --- |

(98)

Tootja peab olema biodiislikütuse tootja, registreeritud Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuris vastavalt USA föderaalsete õigusnormide kogumi 40. jaotise §-le 79.4 (40 CFR § 79.4). Biodiislikütus peab olema mõeldud kasutamiseks biodiisliga segatud kütustes vastavalt Iowa koodeksi §-le 214A.2. Biodiislikütus peab olema toodetud Iowas.

4.3.1.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (99) | Toetusõiguslikud biodiislikütuse tootjad peavad esitama tagastamisnõude, millel näitavad andmeid selle kohta, mitu gallonit biodiislikütust kvartalis toodeti. Maksuamet vaatab tagastamisnõuded läbi ja heakskiitmise korral teeb igale toetusõiguslikule biodiislikütuse tootjale tagasimakse. |
| --- | --- |

(99)

Toetusõiguslikud biodiislikütuse tootjad peavad esitama tagastamisnõude, millel näitavad andmeid selle kohta, mitu gallonit biodiislikütust kvartalis toodeti. Maksuamet vaatab tagastamisnõuded läbi ja heakskiitmise korral teeb igale toetusõiguslikule biodiislikütuse tootjale tagasimakse.

| (100) | Tagastamisnõuded esitatakse igal aastal aprillis, juulis, oktoobris ja jaanuaris ning tagastustšekid väljastatakse igal aastal mais, augustis, novembris ja veebruaris. |
| --- | --- |

(100)

Tagastamisnõuded esitatakse igal aastal aprillis, juulis, oktoobris ja jaanuaris ning tagastustšekid väljastatakse igal aastal mais, augustis, novembris ja veebruaris.

| (101) | Programmi raames tagastatakse Iowas toodetud biodiislikütuse galloni kohta 0,02 USA dollarit. Tagasimakse piirdub esimese 25 miljoni galloniga, mis igas rajatises toodetakse. |
| --- | --- |

(101)

Programmi raames tagastatakse Iowas toodetud biodiislikütuse galloni kohta 0,02 USA dollarit. Tagasimakse piirdub esimese 25 miljoni galloniga, mis igas rajatises toodetakse.

| (102) | Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (34) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu. |
| --- | --- |

(102)

Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (34) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

34

4.3.1.4.   Järeldus

Järeldus

| (103) | Komisjon käsitas kõnealust kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii, kuna kava alusel pakub Iowa osariik rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul maksta. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon käsitas kõnealust kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii, kuna kava alusel pakub Iowa osariik rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul maksta. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

| (104) | Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(104)

Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

4.3.2.   Kentucky biodiislikütuse tootmise maksukrediit

Kentucky biodiislikütuse tootmise maksukrediit

4.3.2.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (105) | Kentucky maksuameti kava õiguslik alus on Kentucky läbivaadatud põhimääruse (KRS) §-d 141.422 kuni 141.425. |
| --- | --- |

(105)

Kentucky maksuameti kava õiguslik alus on Kentucky läbivaadatud põhimääruse (KRS) §-d 141.422 kuni 141.425.

| (106) | Kava loodi 2005. aasta seaduse Kentucky Act peatüki 168 § 137 alusel ja see hakkas kehtima 18. märtsil 2005. Kava muudeti 2006. ja 2007. aastal. Praegu reguleerib seda eelmises põhjenduses nimetatud Kentucky läbivaadatud põhimääruse 2019. aasta versioon. |
| --- | --- |

(106)

Kava loodi 2005. aasta seaduse Kentucky Act peatüki 168 § 137 alusel ja see hakkas kehtima 18. märtsil 2005. Kava muudeti 2006. ja 2007. aastal. Praegu reguleerib seda eelmises põhjenduses nimetatud Kentucky läbivaadatud põhimääruse 2019. aasta versioon.

4.3.2.2.   Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (107) | Kõigil biodiislikütuse, biodiislikütuse segude või taastuvdiislikütuse tootjatel, kes asuvad füüsiliselt Kentuckys, on õigus saada tootmiselt maksukrediiti. |
| --- | --- |

(107)

Kõigil biodiislikütuse, biodiislikütuse segude või taastuvdiislikütuse tootjatel, kes asuvad füüsiliselt Kentuckys, on õigus saada tootmiselt maksukrediiti.

4.3.2.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (108) | Kõlblik kandidaat peab esitama maksuametile maksukrediidi nõude seoses Kentuckis toodetud või segatud biodiislikütuse gallonitega (või toodetud taastuvdiislikütusega) eelmise kalendriaasta lõpule järgneva esimese kuu 15. kuupäevaks. |
| --- | --- |

(108)

Kõlblik kandidaat peab esitama maksuametile maksukrediidi nõude seoses Kentuckis toodetud või segatud biodiislikütuse gallonitega (või toodetud taastuvdiislikütusega) eelmise kalendriaasta lõpule järgneva esimese kuu 15. kuupäevaks.

| (109) | Maksukrediiti taotlev taotleja peab lisama maksudeklaratsioonile, millega maksukrediiti taotletakse, maksuameti väljastatud krediidisertifikaadi (35). |
| --- | --- |

(109)

Maksukrediiti taotlev taotleja peab lisama maksudeklaratsioonile, millega maksukrediiti taotletakse, maksuameti väljastatud krediidisertifikaadi (35).

35

| (110) | Maksukrediidi summa on üks dollar (1 USD) biodiislikütuse tootja toodetud biodiislikütuse galloni kohta või üks dollar (1 USD) biodiislikütuse segu segamisel kasutatud biodiislikütuse kohta ja üks dollar (1 USD) taastuvdiislikütuse tootja toodetud taastuvdiislikütuse (st biomassist saadud diislikütuse) galloni kohta, välja arvatud juhul, kui kõigile biodiislikütuse tootjatele ja taastuvdiislikütuse tootjatele kinnitatud krediidi aastane kogusumma ületab 10 miljonit USA dollarit. |
| --- | --- |

(110)

Maksukrediidi summa on üks dollar (1 USD) biodiislikütuse tootja toodetud biodiislikütuse galloni kohta või üks dollar (1 USD) biodiislikütuse segu segamisel kasutatud biodiislikütuse kohta ja üks dollar (1 USD) taastuvdiislikütuse tootja toodetud taastuvdiislikütuse (st biomassist saadud diislikütuse) galloni kohta, välja arvatud juhul, kui kõigile biodiislikütuse tootjatele ja taastuvdiislikütuse tootjatele kinnitatud krediidi aastane kogusumma ületab 10 miljonit USA dollarit.

| (111) | Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (36) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu. |
| --- | --- |

(111)

Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (36) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

36

4.3.2.4.   Järeldus

Järeldus

| (112) | Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kuna Kentucky osariik pakub kava alusel rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul maksta. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kuna Kentucky osariik pakub kava alusel rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul maksta. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

| (113) | Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(113)

Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

4.3.3.   Texase osariigi etanooli- ja biodiislikütuse tootmist ergutav programm

Texase osariigi etanooli- ja biodiislikütuse tootmist ergutav programm

4.3.3.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (114) | Selle Texase majandusarengu ja turismiameti hallatava kava õiguslik alus on Texase põllumajandusseadustiku 16. peatükk „Etanoolikütuse, taastuvmetaani, biodiislikütuse ja taastuvdiislikütuse tootmist ergutav programm“. |
| --- | --- |

(114)

Selle Texase majandusarengu ja turismiameti hallatava kava õiguslik alus on Texase põllumajandusseadustiku 16. peatükk „Etanoolikütuse, taastuvmetaani, biodiislikütuse ja taastuvdiislikütuse tootmist ergutav programm“.

| (115) | Alates 2011. aastast ei ole Texase põllumajandusseadustiku 16. peatükis muudatusi tehtud. Seega on kava endiselt jõus. |
| --- | --- |

(115)

Alates 2011. aastast ei ole Texase põllumajandusseadustiku 16. peatükis muudatusi tehtud. Seega on kava endiselt jõus.

4.3.3.2.   Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (116) | Selle kava kohaselt jagab Texase osariigi valitsus toetusi toetusõiguslikele äriühingutele, kes toodavad Texases etanooli, taastuvmetaani, biodiislikütust või taastuvdiislikütust. |
| --- | --- |

(116)

Selle kava kohaselt jagab Texase osariigi valitsus toetusi toetusõiguslikele äriühingutele, kes toodavad Texases etanooli, taastuvmetaani, biodiislikütust või taastuvdiislikütust.

| (117) | Toetusõiguse saamiseks peavad sellised äriühingud olema registreeritud Texase majandusarengu ja turismi ametis. |
| --- | --- |

(117)

Toetusõiguse saamiseks peavad sellised äriühingud olema registreeritud Texase majandusarengu ja turismi ametis.

4.3.3.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (118) | Registreeritud tootjatel, kes maksid tasu 32 senti iga galloni etanoolikütuse või taastuvmetaani MMBtu eest ja 1,6 senti iga toodetud biodiislikütuse galloni eest, on õigus saada toetust 20 senti iga galloni etanoolikütuse või taastuvmetaani MMBtu kohta ja 10 senti igas registreeritud tehases toodetud biodiislikütuse galloni kohta (kuni 18 miljoni galloni eest aastas tehase kohta) kuni tehases tootmise alustamise kümnenda aastapäevani (37). |
| --- | --- |

(118)

Registreeritud tootjatel, kes maksid tasu 32 senti iga galloni etanoolikütuse või taastuvmetaani MMBtu eest ja 1,6 senti iga toodetud biodiislikütuse galloni eest, on õigus saada toetust 20 senti iga galloni etanoolikütuse või taastuvmetaani MMBtu kohta ja 10 senti igas registreeritud tehases toodetud biodiislikütuse galloni kohta (kuni 18 miljoni galloni eest aastas tehase kohta) kuni tehases tootmise alustamise kümnenda aastapäevani (37).

37

| (119) | Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (38) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu. |
| --- | --- |

(119)

Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (38) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

38

4.3.3.4.   Järeldus

Järeldus

| (120) | Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktil i tähenduses, kuna Texase osariik pakub kava alusel rahalist toetust otsetoetuste vormis. Toetus tekitab eelise äriühingutele, kes saavad toetusi vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktil i tähenduses, kuna Texase osariik pakub kava alusel rahalist toetust otsetoetuste vormis. Toetus tekitab eelise äriühingutele, kes saavad toetusi vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2.

| (121) | Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(121)

Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

4.4.   Subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosus

Subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosus

4.4.1.   Kolme föderaalse kava subsideerimise jätkumise tõenäosus

Kolme föderaalse kava subsideerimise jätkumise tõenäosus

| (122) | Peamine kava, nagu esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, on jätkuvalt biodiislikütuse segu krediidi kava. USA Kongress ennistas selle kava 20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega (vt selle kohta põhjendus 44 eespool) ja see kehtis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kava aegub kõige varem 1. jaanuaril 2023. |
| --- | --- |

(122)

Peamine kava, nagu esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, on jätkuvalt biodiislikütuse segu krediidi kava. USA Kongress ennistas selle kava 20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega (vt selle kohta põhjendus 44 eespool) ja see kehtis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kava aegub kõige varem 1. jaanuaril 2023.

| (123) | Sarnaselt biodiislikütuse segu krediidiga taastati ka biodiislikütuse krediit ja agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit USA Kongressi 20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kuni 31. detsembrini 2022 (vt selle kohta vastavalt põhjendused 46 ja 64 eespool). |
| --- | --- |

(123)

Sarnaselt biodiislikütuse segu krediidiga taastati ka biodiislikütuse krediit ja agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit USA Kongressi 20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kuni 31. detsembrini 2022 (vt selle kohta vastavalt põhjendused 46 ja 64 eespool).

| (124) | Seega kutsuti need kolm föderaalset kava (biodiislikütuse segu krediit, biodiislikütuse krediit ja agrobiodiislikütuse väiketootjate krediit) ellu 2004. aasta Ameerikas töökohtade loomise seadusega, (39) mis jõustus esimest korda 1. jaanuaril 2005. Lisaks on neid kõiki seni korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. |
| --- | --- |

(124)

Seega kutsuti need kolm föderaalset kava (biodiislikütuse segu krediit, biodiislikütuse krediit ja agrobiodiislikütuse väiketootjate krediit) ellu 2004. aasta Ameerikas töökohtade loomise seadusega, (39) mis jõustus esimest korda 1. jaanuaril 2005. Lisaks on neid kõiki seni korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud.

39

| (125) | Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 72, pidi USA põllumajandusministeeriumi täiustatud biokütuste bioenergia programm lõppema 2012. aastal, kuid seda pikendati 2013. aastal ja seejärel 2014. aastal. 2014. aasta põllumajandusseadusega pikendati programmi veel viieks aastaks, st 2018. aasta lõpuni. Hiljem pikendati seda subsiidiumiprogrammi 20. detsembri 2018. aasta põllumajanduse tootlikkuse parandamise seadusega veel viieks aastaks, st kuni 2023. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(125)

Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 72, pidi USA põllumajandusministeeriumi täiustatud biokütuste bioenergia programm lõppema 2012. aastal, kuid seda pikendati 2013. aastal ja seejärel 2014. aastal. 2014. aasta põllumajandusseadusega pikendati programmi veel viieks aastaks, st 2018. aasta lõpuni. Hiljem pikendati seda subsiidiumiprogrammi 20. detsembri 2018. aasta põllumajanduse tootlikkuse parandamise seadusega veel viieks aastaks, st kuni 2023. aasta lõpuni.

| (126) | Lisaks sellele, nagu on kirjeldatud põhjenduses 81, pidi tselluloosbiodiislikütuse tootmise krediit aeguma 2012. aastal. Krediidikava on mitu korda pikendatud ja viimati taastas USA Kongress selle 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kuni 1. jaanuarini 2021 (40). |
| --- | --- |

(126)

Lisaks sellele, nagu on kirjeldatud põhjenduses 81, pidi tselluloosbiodiislikütuse tootmise krediit aeguma 2012. aastal. Krediidikava on mitu korda pikendatud ja viimati taastas USA Kongress selle 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kuni 1. jaanuarini 2021 (40).

40

| (127) | USA põllumajandusministeeriumi biokütuste rafineerimistehaste, taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete tootmise abiprogrammi nimetati varem täiustatud biokütuste laenutagatisteks. Kava kehtivuse ajal on see olnud USA biodiislikütuse tootjatele pidevalt kättesaadav. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see endiselt kehtiv ja seda on iseloomustanud jätkuv ennistamine alates esmakordsest jõustumisest. Kõik eespool analüüsitud subsiidiumikavad, mille alusel subsiidiume anti, kehtisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kättesaadavate faktide (41) kohaselt on ainuüksi biodiislikütuse segu krediidi subsiidium 300 USA dollarit diislikütusega segatud biodiislikütuse iga tonni kohta. Seega, võttes arvesse juba ainuüksi selle biodiislikütuse segu krediidi subsiidiumikava raames pakutava subsiidiumisumma suurust ja paljusid muid USA biodiislikütuse tootjatele kättesaadavaid subsiidiumikavu, järeldas komisjon, et USA biodiislikütuse tööstust on jätkuvalt subsideeritud subsiidiumisummadega, mis ületavad miinimumtaset. |
| --- | --- |

(127)

USA põllumajandusministeeriumi biokütuste rafineerimistehaste, taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete tootmise abiprogrammi nimetati varem täiustatud biokütuste laenutagatisteks. Kava kehtivuse ajal on see olnud USA biodiislikütuse tootjatele pidevalt kättesaadav. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see endiselt kehtiv ja seda on iseloomustanud jätkuv ennistamine alates esmakordsest jõustumisest. Kõik eespool analüüsitud subsiidiumikavad, mille alusel subsiidiume anti, kehtisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kättesaadavate faktide (41) kohaselt on ainuüksi biodiislikütuse segu krediidi subsiidium 300 USA dollarit diislikütusega segatud biodiislikütuse iga tonni kohta. Seega, võttes arvesse juba ainuüksi selle biodiislikütuse segu krediidi subsiidiumikava raames pakutava subsiidiumisumma suurust ja paljusid muid USA biodiislikütuse tootjatele kättesaadavaid subsiidiumikavu, järeldas komisjon, et USA biodiislikütuse tööstust on jätkuvalt subsideeritud subsiidiumisummadega, mis ületavad miinimumtaset.

41

4.4.2.   Teiste kavade subsideerimise jätkumise tõenäosus

Teiste kavade subsideerimise jätkumise tõenäosus

| (128) | Kõik eespool analüüsitud subsiidiumikavad, mille alusel subsiidiume anti, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõus. |
| --- | --- |

(128)

Kõik eespool analüüsitud subsiidiumikavad, mille alusel subsiidiume anti, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõus.

| (129) | Praegu kehtivad veel mõned muud osariikide väikesed subsiidiumikavad, näiteks need, mis on loetletud põhjenduses 41, ning praegu ei viita miski sellele, et need kavad lähitulevikus lõppeksid. |
| --- | --- |

(129)

Praegu kehtivad veel mõned muud osariikide väikesed subsiidiumikavad, näiteks need, mis on loetletud põhjenduses 41, ning praegu ei viita miski sellele, et need kavad lähitulevikus lõppeksid.

4.4.3.   Järeldus subsideerimise jätkumise kohta

Järeldus subsideerimise jätkumise kohta

| (130) | Pidades silmas eespool tehtud järeldusi ja arvestades USA ametiasutuste ja USA eksportivate tootjate koostöö puudumist, jõudis komisjon järeldusele, et USA biodiislikütuse tootjad on jätkuvalt saanud kasu kõigist eespool esitatud põhjendustes kirjeldatud föderaalsetest ja osariikide kavadest ning subsiidiumide summad ületavad miinimumtaset. |
| --- | --- |

(130)

Pidades silmas eespool tehtud järeldusi ja arvestades USA ametiasutuste ja USA eksportivate tootjate koostöö puudumist, jõudis komisjon järeldusele, et USA biodiislikütuse tootjad on jätkuvalt saanud kasu kõigist eespool esitatud põhjendustes kirjeldatud föderaalsetest ja osariikide kavadest ning subsiidiumide summad ületavad miinimumtaset.

4.5.   Tõenäosus, et subsideeritud import jätkub märkimisväärsetes kogustes

Tõenäosus, et subsideeritud import jätkub märkimisväärsetes kogustes

| (131) | Lisaks subsideerimise kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi jätkumise tõenäosust, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Pärast meetmete kehtestamist 2009. aastal vähenes biodiislikütuse import USAst liitu alates 2013. aastast peaaegu nullini. Näiteks imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020) USAst umbes 156 tonni. See kogus moodustab ainult 0,04 % USA koguekspordist ja veelgi väiksema osa liidu tarbimisest. Komisjon analüüsis, kas on tõenäoline, et subsideeritud import jätkub märkimisväärses koguses, kui meede aegub. Analüüsiti eelkõige järgmisi elemente: USA tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, muude turgude olemasolu ja liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(131)

Lisaks subsideerimise kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi jätkumise tõenäosust, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Pärast meetmete kehtestamist 2009. aastal vähenes biodiislikütuse import USAst liitu alates 2013. aastast peaaegu nullini. Näiteks imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020) USAst umbes 156 tonni. See kogus moodustab ainult 0,04 % USA koguekspordist ja veelgi väiksema osa liidu tarbimisest. Komisjon analüüsis, kas on tõenäoline, et subsideeritud import jätkub märkimisväärses koguses, kui meede aegub. Analüüsiti eelkõige järgmisi elemente: USA tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, muude turgude olemasolu ja liidu turu atraktiivsus.

4.5.1.   USA eksportivate tootjate olemasolev vaba tootmisvõimsus

USA eksportivate tootjate olemasolev vaba tootmisvõimsus

| (132) | Komisjon uuris, kas subsideeritud eksport USAst ELi toimuks märkimisväärsetes kogustes, kui meetmetel lastakse aeguda. Kuna eksportivad tootjad ja USA valitsus koostööd ei teinud, nagu on märgitud eespool põhjenduses 27, ei olnud võimalik teha analüüsi USA tootjate ja USA ametiasutuste esitatud kontrollitud andmete alusel. Seetõttu kasutas komisjon teabe saamiseks järgmisi allikaid: Eurostat, taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks, taotluse esitaja hiljem esitatud teave ning USA energiateabe ameti (EIA) veebisait ja USA põllumajandusministeeriumi (edaspidi USDA) veebisait. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon uuris, kas subsideeritud eksport USAst ELi toimuks märkimisväärsetes kogustes, kui meetmetel lastakse aeguda. Kuna eksportivad tootjad ja USA valitsus koostööd ei teinud, nagu on märgitud eespool põhjenduses 27, ei olnud võimalik teha analüüsi USA tootjate ja USA ametiasutuste esitatud kontrollitud andmete alusel. Seetõttu kasutas komisjon teabe saamiseks järgmisi allikaid: Eurostat, taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks, taotluse esitaja hiljem esitatud teave ning USA energiateabe ameti (EIA) veebisait ja USA põllumajandusministeeriumi (edaspidi USDA) veebisait.

| (133) | EIA andmete põhjal oli Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjate tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 412 000 tonni. |
| --- | --- |

(133)

EIA andmete põhjal oli Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjate tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 412 000 tonni.

| (134) | Ameerika Ühendriikide tegelik biodiislikütuse tootmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 5 718 000 tonni (EIA andmed), mis vastab 68 %-le tootmisvõimsuse rakendusastmele ja vabale tootmisvõimsusele 32 % ehk ligikaudu 2 694 000 tonnile. USA tootjate märkimisväärne vaba tootmisvõimsus stimuleerib tootmist suurendama ja müüma subsideeritud hindadega biodiislikütust liidu turule ning seetõttu kasutatakse seda juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tõenäoliselt liidu turu varustamiseks. USA tootjad saavad tootmist hõlpsasti suurendada ja eksportida Euroopa Liitu, saades majanduslikku tulu tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemisest ja tootmise ühikuhindade alanemisest. Ameerika Ühendriikide vaba tootmisvõimsuse suunamisel Euroopa Liidu turule oleks oluline mõju, kuna see moodustab peaaegu 18 % Euroopa Liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(134)

Ameerika Ühendriikide tegelik biodiislikütuse tootmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 5 718 000 tonni (EIA andmed), mis vastab 68 %-le tootmisvõimsuse rakendusastmele ja vabale tootmisvõimsusele 32 % ehk ligikaudu 2 694 000 tonnile. USA tootjate märkimisväärne vaba tootmisvõimsus stimuleerib tootmist suurendama ja müüma subsideeritud hindadega biodiislikütust liidu turule ning seetõttu kasutatakse seda juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tõenäoliselt liidu turu varustamiseks. USA tootjad saavad tootmist hõlpsasti suurendada ja eksportida Euroopa Liitu, saades majanduslikku tulu tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemisest ja tootmise ühikuhindade alanemisest. Ameerika Ühendriikide vaba tootmisvõimsuse suunamisel Euroopa Liidu turule oleks oluline mõju, kuna see moodustab peaaegu 18 % Euroopa Liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (135) | Lisaks oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USA biodiislikütuse tootmine (5 718 000 tonni) väiksem kui tarbimine (5 934 000 tonni). Seega importis USA rohkem biodiislikütust, kui eksportis. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kokku 629 000 tonni ning eksport kokku 428 000 tonni. Kuid kui olemasolevat tootmisvõimsust ei kasutatud vaatlusalusel perioodil omamaise nõudluse rahuldamiseks, on ebatõenäoline, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse tulevikus samal eesmärgil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teatatud USA tootmisvõimsus (8 412 000 tonni, vt eelmine põhjendus) oli oluliselt suurem kui sisetarbimine. See tähendab, et kui ekspordituru võimalused avanevad, kasutavad USA tootjad oma vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt pigem eksportmüügiks kui sisetarbimise jaoks. |
| --- | --- |

(135)

Lisaks oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USA biodiislikütuse tootmine (5 718 000 tonni) väiksem kui tarbimine (5 934 000 tonni). Seega importis USA rohkem biodiislikütust, kui eksportis. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kokku 629 000 tonni ning eksport kokku 428 000 tonni. Kuid kui olemasolevat tootmisvõimsust ei kasutatud vaatlusalusel perioodil omamaise nõudluse rahuldamiseks, on ebatõenäoline, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse tulevikus samal eesmärgil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teatatud USA tootmisvõimsus (8 412 000 tonni, vt eelmine põhjendus) oli oluliselt suurem kui sisetarbimine. See tähendab, et kui ekspordituru võimalused avanevad, kasutavad USA tootjad oma vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt pigem eksportmüügiks kui sisetarbimise jaoks.

4.5.2.   Muude turgude olemasolu

Muude turgude olemasolu

| (136) | On ebatõenäoline, et vaba tootmisvõimsust kasutatakse ELi-välistesse kolmandatesse riikidesse eksportimiseks. Kolmandate riikide suured turud (Brasiilia, Indoneesia, Argentina, Hiina, Tai) on biodiislikütuse omamaise tootmise poolest isemajandavad ja USA ei ole oma vabast tootmisvõimsusest hoolimata nendesse riikidesse seni eriti eksportinud. Ei ole põhjust arvata, et see edaspidi muutub. |
| --- | --- |

(136)

On ebatõenäoline, et vaba tootmisvõimsust kasutatakse ELi-välistesse kolmandatesse riikidesse eksportimiseks. Kolmandate riikide suured turud (Brasiilia, Indoneesia, Argentina, Hiina, Tai) on biodiislikütuse omamaise tootmise poolest isemajandavad ja USA ei ole oma vabast tootmisvõimsusest hoolimata nendesse riikidesse seni eriti eksportinud. Ei ole põhjust arvata, et see edaspidi muutub.

4.5.3.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (137) | Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna kindlaksmääramiseks kasutas komisjon oma järelduste alusena avalikult kättesaadavat teavet, st ülemaailmset kaubandusatlast (GTA). Komisjon tegi väljavõtte HS-koodi 3826 00 alla kuuluva biodiislikütuse ekspordi kogustest ja väärtustest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõikidesse riikidesse (kaasa arvatud ELi) eksporditud kogused on 389 075 tonni, millest väheolulised kogused eksporditi Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(137)

Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna kindlaksmääramiseks kasutas komisjon oma järelduste alusena avalikult kättesaadavat teavet, st ülemaailmset kaubandusatlast (GTA). Komisjon tegi väljavõtte HS-koodi 3826 00 alla kuuluva biodiislikütuse ekspordi kogustest ja väärtustest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõikidesse riikidesse (kaasa arvatud ELi) eksporditud kogused on 389 075 tonni, millest väheolulised kogused eksporditi Euroopa Liitu.

| (138) | Euroopa Liidus liidu tootjate müüdud biodiislikütuse keskmine tehasehind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on näidatud allpool olevas tabelis 1, oli 771 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(138)

Euroopa Liidus liidu tootjate müüdud biodiislikütuse keskmine tehasehind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on näidatud allpool olevas tabelis 1, oli 771 eurot tonni kohta.

| (139) | Tabelis 1 on esitatud keskmine müügihind USA dollarites tonni kohta, mis on nõuetekohaselt kohandatud tehasest hankimise tasandile (arvates riigisisese kaubaveo puhul maha 82,52 USA dollarit tonni kohta, nagu on märgitud aegumise läbivaatamise taotluses), kuue riigi puhul (väljaspool ELi), kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 0,1 % oma koguekspordist.

  Tabel 1


  Ameerika Ühendriikide ekspordimahud ja -hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil










  Sihtriigid | Ekspordimahud (tonnides) | Protsent ekspordist kõigisse riikidesse | Keskmine tehasehind (USA dollarit) tonni kohta | Keskmine tehasehind (eurot) tonni kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 |
| Hiina | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 |
| Norra | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 |
| Peruu | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 |
| Mehhiko | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 |
| Lõuna-Korea | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 |
| Allikas: GTA |

(139)

Tabelis 1 on esitatud keskmine müügihind USA dollarites tonni kohta, mis on nõuetekohaselt kohandatud tehasest hankimise tasandile (arvates riigisisese kaubaveo puhul maha 82,52 USA dollarit tonni kohta, nagu on märgitud aegumise läbivaatamise taotluses), kuue riigi puhul (väljaspool ELi), kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 0,1 % oma koguekspordist.

Tabel 1

Tabel 1

Ameerika Ühendriikide ekspordimahud ja -hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Ameerika Ühendriikide ekspordimahud ja -hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Sihtriigid

Ekspordimahud (tonnides)

Protsent ekspordist kõigisse riikidesse

Keskmine tehasehind (USA dollarit) tonni kohta

Keskmine tehasehind (eurot) tonni kohta

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

Hiina

12 363

3,2

316,49

286,29

Norra

3 500

0,9

862,48

780,18

Peruu

2 144

0,6

591,72

535,26

Mehhiko

1 204

0,3

661,23

598,13

Lõuna-Korea

475

0,1

363,15

328,49

Allikas: GTA

Allikas:

| (140) | Tabelist 1 on näha ekspordihindade suur erinevus riikides, kuhu USA läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõige rohkem eksportis. |
| --- | --- |

(140)

Tabelist 1 on näha ekspordihindade suur erinevus riikides, kuhu USA läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõige rohkem eksportis.

| (141) | Tabel 1 näitab ka seda, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Aegumise läbivaatamise taotluses on selle kohta märgitud, et „... Kanadasse eksporditav kallim biodiislikütus tuleb valmistada teatavat liiki toorainetest, mis taluvad paremini madalaid temperatuure, näiteks rapsist, või ka hüdrogeenitud taimeõlist, millel on suurepärased omadused madalatel temperatuuridel ...“. Seega seletab kallimaid keskmisi ekspordihindu kõnealusesse kahte riiki tooraine (näiteks rapsi) kõrgem omahind. |
| --- | --- |

(141)

Tabel 1 näitab ka seda, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Aegumise läbivaatamise taotluses on selle kohta märgitud, et „... Kanadasse eksporditav kallim biodiislikütus tuleb valmistada teatavat liiki toorainetest, mis taluvad paremini madalaid temperatuure, näiteks rapsist, või ka hüdrogeenitud taimeõlist, millel on suurepärased omadused madalatel temperatuuridel ...“. Seega seletab kallimaid keskmisi ekspordihindu kõnealusesse kahte riiki tooraine (näiteks rapsi) kõrgem omahind.

| (142) | GTA põhjal arvutas komisjon keskmise ekspordihinna kõikidesse sihtkohtadesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võttes arvesse järgmisi elemente.






  — | USA ekspordihindade suure varieeruvuse tõttu (nagu nähtub ka põhjenduses 139 esitatud tabelist 1) jättis komisjon sellest arvutusest välja kõik riigid, kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähem kui 0,1 % oma müügi kogumahust. Kokku oli riike (välja arvatud EL), mille osakaal on üle 0,1 % USA ekspordi kogumahust, kuus, nagu on esitatud eespool olevas tabelis 1. |
| --- | --- | --- |

(142)

GTA põhjal arvutas komisjon keskmise ekspordihinna kõikidesse sihtkohtadesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võttes arvesse järgmisi elemente.

—

USA ekspordihindade suure varieeruvuse tõttu (nagu nähtub ka põhjenduses 139 esitatud tabelist 1) jättis komisjon sellest arvutusest välja kõik riigid, kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähem kui 0,1 % oma müügi kogumahust. Kokku oli riike (välja arvatud EL), mille osakaal on üle 0,1 % USA ekspordi kogumahust, kuus, nagu on esitatud eespool olevas tabelis 1.

| — | Samast tabelist 1 nähtub ka see, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Need kõrgemad ekspordihinnad tulenevad lähteaine (näiteks rapsi) kõrgemast omahinnast. |
| --- | --- |

—

Samast tabelist 1 nähtub ka see, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Need kõrgemad ekspordihinnad tulenevad lähteaine (näiteks rapsi) kõrgemast omahinnast.

| — | ELi eksporditav biodiislikütus on ELis esinevate erinevate kliimatingimuste tõttu peamiselt biodiislikütuse eri liikide segu, kusjuures Põhja-Euroopasse ekspordiks kasutatakse peamiselt selliseid biodiislikütuse liike, mis taluvad paremini madalaid temperatuure. |
| --- | --- |

—

ELi eksporditav biodiislikütus on ELis esinevate erinevate kliimatingimuste tõttu peamiselt biodiislikütuse eri liikide segu, kusjuures Põhja-Euroopasse ekspordiks kasutatakse peamiselt selliseid biodiislikütuse liike, mis taluvad paremini madalaid temperatuure.

| — | Seega annab aritmeetilise keskmise ekspordihinna arvutamine praeguse hindamise jaoks õige ülevaate keskmisest hinnast, mida liidu turul küsitakse, ning välditakse Kanada ja Norra ekspordile ebaproportsionaalse kaalu määramist, arvestades biodiislikütuse eri liikide segu, mida tõenäoliselt eksporditaks liitu, kus kliimatingimused eri liikmesriikides on väga erinevad. |
| --- | --- |

—

Seega annab aritmeetilise keskmise ekspordihinna arvutamine praeguse hindamise jaoks õige ülevaate keskmisest hinnast, mida liidu turul küsitakse, ning välditakse Kanada ja Norra ekspordile ebaproportsionaalse kaalu määramist, arvestades biodiislikütuse eri liikide segu, mida tõenäoliselt eksporditaks liitu, kus kliimatingimused eri liikmesriikides on väga erinevad.

| (143) | Kõiki eespool nimetatud elemente arvesse võttes arvutas komisjon aritmeetilise keskmise ekspordihinna, mis on 682 USA dollarit tonni kohta (617 eurot). See keskmine ekspordihind 617 eurot on FOB-hind, millele tuleb CIF-hinna saamiseks lisada meretranspordi- ja kindlustuskulud. Kui sihtkoht oleks aegumise läbivaatamise taotluse kohaselt liit, oleksid need kulud umbes 52 USA dollarit tonni kohta (47 eurot tonni kohta). |
| --- | --- |

(143)

Kõiki eespool nimetatud elemente arvesse võttes arvutas komisjon aritmeetilise keskmise ekspordihinna, mis on 682 USA dollarit tonni kohta (617 eurot). See keskmine ekspordihind 617 eurot on FOB-hind, millele tuleb CIF-hinna saamiseks lisada meretranspordi- ja kindlustuskulud. Kui sihtkoht oleks aegumise läbivaatamise taotluse kohaselt liit, oleksid need kulud umbes 52 USA dollarit tonni kohta (47 eurot tonni kohta).

| (144) | Komisjon leidis, et 47 eurot tonni kohta on põhjendatud viide muude sihtkohtadega seotud täiendavate meretranspordi- ja kindlustuskulude suurusele. USA keskmisteks ekspordihindadeks kolmandatesse riikidesse määrati seega 617 eurot (FOB), mis on isegi juhul, kui lisatakse meretranspordi- ja kindlustuskulud, olemasolev tollimaks (6,5 %) (kokku ümardatuna 104 eurot tonni kohta, et katta ka mõned impordijärgsed lisakulud) USAst ELi (kokku umbes 721 eurot tonni kohta), palju madalam kui liidu tootmisharu tehasehind, mis on 771 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon leidis, et 47 eurot tonni kohta on põhjendatud viide muude sihtkohtadega seotud täiendavate meretranspordi- ja kindlustuskulude suurusele. USA keskmisteks ekspordihindadeks kolmandatesse riikidesse määrati seega 617 eurot (FOB), mis on isegi juhul, kui lisatakse meretranspordi- ja kindlustuskulud, olemasolev tollimaks (6,5 %) (kokku ümardatuna 104 eurot tonni kohta, et katta ka mõned impordijärgsed lisakulud) USAst ELi (kokku umbes 721 eurot tonni kohta), palju madalam kui liidu tootmisharu tehasehind, mis on 771 eurot tonni kohta.

| (145) | Järelikult näitab see, et USA eksportivatel tootjatel oleks võimalik liidu turule jõudmiseks müüa madalama hinnaga kui 771 eurot tonni kohta ja et see oleks nende jaoks stiimul suunata osa praegusest ekspordist kolmandatesse riikidesse liidu turule, kuna seal on hinnad atraktiivsemad kui mõnel kolmanda riigi turul. |
| --- | --- |

(145)

Järelikult näitab see, et USA eksportivatel tootjatel oleks võimalik liidu turule jõudmiseks müüa madalama hinnaga kui 771 eurot tonni kohta ja et see oleks nende jaoks stiimul suunata osa praegusest ekspordist kolmandatesse riikidesse liidu turule, kuna seal on hinnad atraktiivsemad kui mõnel kolmanda riigi turul.

4.6.   Meetmetest kõrvalehoidmise ja absorptsioonitavad

Meetmetest kõrvalehoidmise ja absorptsioonitavad

| (146) | Nagu on märgitud põhjenduses 1, on leitud, et 2009. aastal kehtestatud subsiidiumidevastastest meetmetest hoitakse kõrvale, kasutades transporti läbi Kanada ning muutes segu koostist. Selliste tavade olemasolu näitab, et osa USA tootjatest on huvitatud Euroopa Liidu turule tulemisest ka pärast meetmete kehtestamist ja seda võib seega pidada näitajaks selle kohta, et liidu turg on USA biodiislikütuse tootjate jaoks atraktiivne. |
| --- | --- |

(146)

Nagu on märgitud põhjenduses 1, on leitud, et 2009. aastal kehtestatud subsiidiumidevastastest meetmetest hoitakse kõrvale, kasutades transporti läbi Kanada ning muutes segu koostist. Selliste tavade olemasolu näitab, et osa USA tootjatest on huvitatud Euroopa Liidu turule tulemisest ka pärast meetmete kehtestamist ja seda võib seega pidada näitajaks selle kohta, et liidu turg on USA biodiislikütuse tootjate jaoks atraktiivne.

4.7.   Järeldus

Järeldus

| (147) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et subsideerimine jätkub. Arvestades Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust selle suuruse ja müügihindade tõttu, arvestades eelkõige Ameerika Ühendriikide hinnataset kolmandatesse riikidesse eksportimisel, pidas komisjon tõenäoliseks, et USA biodiislikütuse tootjad jätkavad subsideeritud hindadega biodiislikütuse importimist liidu turule suurtes kogustes, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(147)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et subsideerimine jätkub. Arvestades Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust selle suuruse ja müügihindade tõttu, arvestades eelkõige Ameerika Ühendriikide hinnataset kolmandatesse riikidesse eksportimisel, pidas komisjon tõenäoliseks, et USA biodiislikütuse tootjad jätkavad subsideeritud hindadega biodiislikütuse importimist liidu turule suurtes kogustes, kui meetmetel lastakse aeguda.

5.   KAHJU

KAHJU

5.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (148) | Taotluse esitaja esitatud andmete kohaselt valmistas liidus vaatlusalusel perioodil samasugust toodet 49 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(148)

Taotluse esitaja esitatud andmete kohaselt valmistas liidus vaatlusalusel perioodil samasugust toodet 49 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| (149) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 14 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootmisharu esitatud teabe alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 17, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 17,5 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(149)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 14 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootmisharu esitatud teabe alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 17, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 17,5 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

5.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (150) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks tootmisharu esitatud teabe ja Comexti impordiandmete alusel. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks tootmisharu esitatud teabe ja Comexti impordiandmete alusel.

| (151) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides
   (42)) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (tonnides) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Indeks | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Allikas: liidu tootmisharu andmed, Comext |

(151)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides
   (42))

Liidu tarbimine (tonnides

42

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (tonnides)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Indeks

Indeks

100

100

112

112

114

114

122

122

Allikas: liidu tootmisharu andmed, Comext

Allikas:

| (152) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes biodiislikütuse tarbimine liidus, arvutatuna biodiislikütuse impordi ja liidu tootmisharu ELi turul tehtud kogumüügi summana, 22 % ehk 13,8 miljonilt tonnilt 2017. aastal 16,9 miljoni tonnini. |
| --- | --- |

(152)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes biodiislikütuse tarbimine liidus, arvutatuna biodiislikütuse impordi ja liidu tootmisharu ELi turul tehtud kogumüügi summana, 22 % ehk 13,8 miljonilt tonnilt 2017. aastal 16,9 miljoni tonnini.

5.3.   Vaatlusaluse toote import USAst

Vaatlusaluse toote import USAst

5.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (153) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati esitatud andmete põhjal (andmebaas Comext). Impordi turuosa määrati kindlaks andmete põhjal, mille esitas taotluse esitaja liidu tootmisharu omamaise müügi kohta, ja Comexti kaubandusandmete põhjal. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati esitatud andmete põhjal (andmebaas Comext). Impordi turuosa määrati kindlaks andmete põhjal, mille esitas taotluse esitaja liidu tootmisharu omamaise müügi kohta, ja Comexti kaubandusandmete põhjal.

| (154) | Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad
   (43) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Indeks | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Turuosa | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Keskmine hind eurodes tonni kohta | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Indeks | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks |

(154)

Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad
   (43)

Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad

43

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

176

2 339

139

156

Indeks

Indeks

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Turuosa

0 %

0 %

0 %

0 %

Keskmine hind eurodes tonni kohta

1 243

972

1 269

1 812

Indeks

Indeks

100

100

78

78

102

102

146

146

Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks

Allikas:

| (155) | Alates meetmete kehtestamisest 2009. aastal import USAst peaaegu lakkas ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see kõigest 156 tonni (võrreldes enam kui 1 137 000 tonniga esialgsel uurimisperioodil). Arvestades tühiseid impordikoguseid, ei saa keskmisi hindu pidada tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(155)

Alates meetmete kehtestamisest 2009. aastal import USAst peaaegu lakkas ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see kõigest 156 tonni (võrreldes enam kui 1 137 000 tonniga esialgsel uurimisperioodil). Arvestades tühiseid impordikoguseid, ei saa keskmisi hindu pidada tüüpiliseks.

5.3.2.   Hinnad ja hinna allalöömine

Hinnad ja hinna allalöömine

| (156) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei toimunud USAst ELi peaaegu üldse biodiislikütuse importi, mida saaks kasutada hinna allalöömise arvutamisel usaldusväärse alusena. |
| --- | --- |

(156)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei toimunud USAst ELi peaaegu üldse biodiislikütuse importi, mida saaks kasutada hinna allalöömise arvutamisel usaldusväärse alusena.

| (157) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon alternatiivse võimalusena:






  1) | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasest hankimise tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatutele klientidele (771 eurot tonni kohta) ning |
| --- | --- | --- |

(157)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon alternatiivse võimalusena:

1)

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasest hankimise tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatutele klientidele (771 eurot tonni kohta) ning

| 2) | USA tootjate keskmist ekspordihinda kolmandatesse riikidesse, mida on nõuetekohaselt kohandatud transpordikuludega liitu ja ELi tollimaksuga (721 eurot tonni kohta – vt põhjendus 144). |
| --- | --- |

2)

USA tootjate keskmist ekspordihinda kolmandatesse riikidesse, mida on nõuetekohaselt kohandatud transpordikuludega liitu ja ELi tollimaksuga (721 eurot tonni kohta – vt põhjendus 144).

| (158) | Võrdluse tulemusena saadi hinna allalöömine 6,4 %. |
| --- | --- |

(158)

Võrdluse tulemusena saadi hinna allalöömine 6,4 %.

5.3.3.   Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

| (159) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kolmandatest riikidest 3 750 000 tonni ehk umbes 22 % liidu kogutarbimisest. Kui USA välja arvata, siis olid peamised biodiislikütuse impordiallikad Argentina (24 % ELi impordist), Malaisia (18 %), Singapur (13 %) ja Indoneesia (5 %). |
| --- | --- |

(159)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kolmandatest riikidest 3 750 000 tonni ehk umbes 22 % liidu kogutarbimisest. Kui USA välja arvata, siis olid peamised biodiislikütuse impordiallikad Argentina (24 % ELi impordist), Malaisia (18 %), Singapur (13 %) ja Indoneesia (5 %).

| (160) | Muudest kolmandatest riikidest pärit biodiislikütuse impordi (kogu)maht, turuosa ja hindade suundumused muutusid järgmiselt.

  Tabel 4


  Import kolmandatest riikidest
   (44)











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Maht (tonnides) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Indeks | 100 | 412 | 245 | 255 |
| Turuosa | 3 % | 10 % | 6 % | 5 % |
| Keskmine hind
  eurot tonn | 635 | 620 | 707 | 728 |
| Indeks | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malaisia | Maht (tonnides) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Indeks | 100 | 116 | 218 | 202 |
| Turuosa | 2 % | 3 % | 5 % | 4 % |
| Keskmine hind
  eurot tonn | 952 | 813 | 669 | 730 |
| Indeks | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indoneesia | Maht (tonnides) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Indeks | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| Turuosa | 0 % | 5 % | 5 % | 1 % |
| Keskmine hind
  eurot tonn | 803 | 671 | 636 | 665 |
| Indeks | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Indeks | 100 | 100 | 177 | 241 |
| Turuosa | 6 % | 5 % | 9 % | 12 % |
| Keskmine hind
  eurot tonn | 662 | 723 | 829 | 874 |
| Indeks | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Kolmandad riigid kokku, välja arvatud USA | Maht (tonnides) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Indeks | 100 | 224 | 247 | 245 |
| Turuosa | 11 % | 22 % | 24 % | 22 % |
| Keskmine hind
  eurot tonn | 721 | 678 | 732 | 802 |
| Indeks | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks |

(160)

Muudest kolmandatest riikidest pärit biodiislikütuse impordi (kogu)maht, turuosa ja hindade suundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Import kolmandatest riikidest
   (44)

Import kolmandatest riikidest

44

Riik

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Argentina

Maht (tonnides)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Indeks

Indeks

100

100

412

412

245

245

255

255

Turuosa

3 %

10 %

6 %

5 %

Keskmine hind

eurot tonn

635

620

707

728

Indeks

Indeks

100

100

98

98

111

111

115

115

Malaisia

Maht (tonnides)

335 769

388 615

731 679

679 860

Indeks

Indeks

100

100

116

116

218

218

202

202

Turuosa

2 %

3 %

5 %

4 %

Keskmine hind

eurot tonn

952

813

669

730

Indeks

Indeks

100

100

85

85

70

70

77

77

Indoneesia

Maht (tonnides)

24 984

777 992

743 456

195 858

Indeks

Indeks

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Turuosa

0 %

5 %

5 %

1 %

Keskmine hind

eurot tonn

803

671

636

665

Indeks

Indeks

100

100

84

84

79

79

83

83

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Indeks

Indeks

100

100

100

100

177

177

241

241

Turuosa

6 %

5 %

9 %

12 %

Keskmine hind

eurot tonn

662

723

829

874

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

132

132

Kolmandad riigid kokku, välja arvatud USA

Maht (tonnides)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Indeks

Indeks

100

100

224

224

247

247

245

245

Turuosa

11 %

22 %

24 %

22 %

Keskmine hind

eurot tonn

721

678

732

802

Indeks

Indeks

100

100

94

94

102

102

111

111

Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks

Allikas:

| (161) | Argentinast ja Indoneesiast, mis on kaks peamist biodiislikütust eksportivat riiki, pärit impordile kehtestatud tollimaksud kaotati 2018. aastal. Sellest tulenevalt suurenes import kolmandatest riikidest 2018. aastal ning jäi 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 3,8 miljoni tonni tasemele. Kokkuvõttes suurenes import kolmandatest riikidest, välja arvatud USA, vaatlusalusel perioodil 145 %. Lisaks suurenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil 11 %-lt 22 %-le. |
| --- | --- |

(161)

Argentinast ja Indoneesiast, mis on kaks peamist biodiislikütust eksportivat riiki, pärit impordile kehtestatud tollimaksud kaotati 2018. aastal. Sellest tulenevalt suurenes import kolmandatest riikidest 2018. aastal ning jäi 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 3,8 miljoni tonni tasemele. Kokkuvõttes suurenes import kolmandatest riikidest, välja arvatud USA, vaatlusalusel perioodil 145 %. Lisaks suurenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil 11 %-lt 22 %-le.

| (162) | Mis puudutab hindu, on olukord riigiti erinev. |
| --- | --- |

(162)

Mis puudutab hindu, on olukord riigiti erinev.

| (163) | Komisjon kehtestas 2019. aasta veebruaris Argentina suhtes, mis on peamine impordiallikas, lõplikud subsiidiumidevastased meetmed sellest riigist pärit biodiislikütuse impordile ja võttis samal ajal vastu otsuse, millega andis nõusoleku kaheksa Argentina tootja ja Argentina biokütuste koja (CARBIO) võetud kestlikele hinnakohustustele (nimetatakse kohustusteks). See tõi kaasa märkimisväärse hinnatõusu 2019. aastal (14 % võrreldes 2018. aastaga) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (17 % võrreldes 2018. aastaga). |
| --- | --- |

(163)

Komisjon kehtestas 2019. aasta veebruaris Argentina suhtes, mis on peamine impordiallikas, lõplikud subsiidiumidevastased meetmed sellest riigist pärit biodiislikütuse impordile ja võttis samal ajal vastu otsuse, millega andis nõusoleku kaheksa Argentina tootja ja Argentina biokütuste koja (CARBIO) võetud kestlikele hinnakohustustele (nimetatakse kohustusteks). See tõi kaasa märkimisväärse hinnatõusu 2019. aastal (14 % võrreldes 2018. aastaga) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (17 % võrreldes 2018. aastaga).

| (164) | Indoneesia ja Malaisia puhul olid hinnad langustrendis. Samal ajal suurenesid hinnad teiste kolmandate riikide puhul märkimisväärselt. Üldiselt suurenesid muudest kolmandatest riikidest kui USAst pärit impordi keskmised müügihinnad vaatlusalusel perioodil 11 %. See suundumus on kooskõlas asjaomastest riikidest pärit impordi suundumusega, mis on esitatud eespool tabelis 3. Hinnasuundumus on võrreldes allpool tabelis 8 esitatud liidu tootmisharu müügihindadega liidu turul siiski erinev. Valimisse kaasatud liidu tootjate hinnad olid kooskõlas tootmiskulude vähenemisega languses. Selle tagajärjel kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe vähenes, mis suurendas liidu tootmisharu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(164)

Indoneesia ja Malaisia puhul olid hinnad langustrendis. Samal ajal suurenesid hinnad teiste kolmandate riikide puhul märkimisväärselt. Üldiselt suurenesid muudest kolmandatest riikidest kui USAst pärit impordi keskmised müügihinnad vaatlusalusel perioodil 11 %. See suundumus on kooskõlas asjaomastest riikidest pärit impordi suundumusega, mis on esitatud eespool tabelis 3. Hinnasuundumus on võrreldes allpool tabelis 8 esitatud liidu tootmisharu müügihindadega liidu turul siiski erinev. Valimisse kaasatud liidu tootjate hinnad olid kooskõlas tootmiskulude vähenemisega languses. Selle tagajärjel kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe vähenes, mis suurendas liidu tootmisharu konkurentsivõimet.

5.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (165) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(165)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist.

| (166) | Nagu põhjenduses 17 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(166)

Nagu põhjenduses 17 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

| (167) | Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Ta hindas makromajanduslikke näitajaid ELi tootmisharu esitatud andmete ja muude sektorispetsiifiliste makromajanduslike andmete, näiteks FAO ja OECD andmete põhjal. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(167)

Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Ta hindas makromajanduslikke näitajaid ELi tootmisharu esitatud andmete ja muude sektorispetsiifiliste makromajanduslike andmete, näiteks FAO ja OECD andmete põhjal. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

| (168) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist. |
| --- | --- |

(168)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist.

| (169) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(169)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime.

5.4.2.   Makromajanduslikud näitajad (45)

Makromajanduslikud näitajad

45

5.4.2.1   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (170) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 79 % | 79 % | 83 % | 80 % |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave |

(170)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Indeks

Indeks

100

100

104

104

110

110

111

111

Tootmisvõimsus (tonnides)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

109

109

Tootmisvõimsuse rakendamine

79 %

79 %

83 %

80 %

Indeks

Indeks

100

100

100

100

105

105

101

101

Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave

Allikas:

| (171) | Liidu toodang suurenes 12,6 miljonilt tonnilt 2017. aastal 14,0 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see tähendab, et vaatlusalusel perioodil oli kasv 11 %. Kui tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 22 %, reageeris liidu tootmisharu sellele positiivselt, suurendades tootmist. |
| --- | --- |

(171)

Liidu toodang suurenes 12,6 miljonilt tonnilt 2017. aastal 14,0 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see tähendab, et vaatlusalusel perioodil oli kasv 11 %. Kui tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 22 %, reageeris liidu tootmisharu sellele positiivselt, suurendades tootmist.

| (172) | Samal ajal suurenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 9 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17,5 miljoni tonnini. Liidu tootmisharu arendab oma tootmisvõimsust, et rahuldada suurenevat nõudlust. Ühe aruande (46) kohaselt puudutab kõnealune võimsuse suurendamine peamiselt hüdrogeenitud taimeõli (HVO) tootmist. |
| --- | --- |

(172)

Samal ajal suurenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 9 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17,5 miljoni tonnini. Liidu tootmisharu arendab oma tootmisvõimsust, et rahuldada suurenevat nõudlust. Ühe aruande (46) kohaselt puudutab kõnealune võimsuse suurendamine peamiselt hüdrogeenitud taimeõli (HVO) tootmist.

46

| (173) | Tootmise ja tootmisvõimsuse samaaegse suurenemise tulemusena oli tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil stabiilselt ligikaudu 80 %. |
| --- | --- |

(173)

Tootmise ja tootmisvõimsuse samaaegse suurenemise tulemusena oli tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil stabiilselt ligikaudu 80 %.

5.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (174) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Turuosa | 89 % | 78 % | 76 % | 78 % |
| Indeks | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave |

(174)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

107

107

Turuosa

89 %

78 %

76 %

78 %

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

88

88

Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave

Allikas:

| (175) | Liidu tootmisharu suurendas müüki liidu turul 12,3 miljonilt tonnilt 2017. aastal 13,2 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+7 %). |
| --- | --- |

(175)

Liidu tootmisharu suurendas müüki liidu turul 12,3 miljonilt tonnilt 2017. aastal 13,2 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+7 %).

| (176) | Kuna tarbimine liidus suurenes tegeliku müügimahu väiksema kasvu tõttu 22 %, vähenes liidu tootmisharu turuosa 89 %-lt 2017. aastal 78 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa selline vähenemine on seotud kolmandatest riikidest pärit impordi kasvuga, eriti alates 2018. aastast (põhjendus 161). |
| --- | --- |

(176)

Kuna tarbimine liidus suurenes tegeliku müügimahu väiksema kasvu tõttu 22 %, vähenes liidu tootmisharu turuosa 89 %-lt 2017. aastal 78 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa selline vähenemine on seotud kolmandatest riikidest pärit impordi kasvuga, eriti alates 2018. aastast (põhjendus 161).

5.4.2.3.   Kasv

Kasv

| (177) | Mitu näitajat (tootmine, tootmisvõimsus, müük, tööhõive) osutavad liidu tootmisharu positiivsele kasvule sellel perioodil. Võrreldes biodiislikütuse tarbimise arenguga samal perioodil on see kasv siiski mõõdukas. Tegelikult liidu tootmisharu turuosa vaatlusperioodil hoopis vähenes. |
| --- | --- |

(177)

Mitu näitajat (tootmine, tootmisvõimsus, müük, tööhõive) osutavad liidu tootmisharu positiivsele kasvule sellel perioodil. Võrreldes biodiislikütuse tarbimise arenguga samal perioodil on see kasv siiski mõõdukas. Tegelikult liidu tootmisharu turuosa vaatlusperioodil hoopis vähenes.

5.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (178) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Indeks | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Tootlikkus (tonn/töötaja) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave |

(178)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

2 643

3 126

3 527

3 909

Indeks

Indeks

100

100

118

118

133

133

148

148

Tootlikkus (tonn/töötaja)

4 782

4 211

3 950

3 577

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

75

75

Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave

Allikas:

| (179) | Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive 2 643-lt 3 909ni, st 48 %. |
| --- | --- |

(179)

Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive 2 643-lt 3 909ni, st 48 %.

| (180) | Kuna tootmine kasvas vähem (+11 %), tekkis tootlikkuse langus (–25 %). |
| --- | --- |

(180)

Kuna tootmine kasvas vähem (+11 %), tekkis tootlikkuse langus (–25 %).

5.4.2.5   Subsiidiumisumma suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest

Subsiidiumisumma suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest

| (181) | Nagu põhjenduses 155 selgitatud, biodiislikütuse import USAst peaaegu lakkas pärast tasakaalustusmeetmete kehtestamist ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil subsideeritud importi USAst ei toiminud. Seetõttu ei olnud subsideerimise ulatust võimalik tegelike andmete põhjal hinnata, seega anti hinnang, et see ületab endiselt märkimisväärselt miinimumtaset. Seetõttu keskendus uurimine subsideerimise kordumise tõenäosusele juhul, kui tasakaalustusmeetmed kehtetuks tunnistatakse. |
| --- | --- |

(181)

Nagu põhjenduses 155 selgitatud, biodiislikütuse import USAst peaaegu lakkas pärast tasakaalustusmeetmete kehtestamist ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil subsideeritud importi USAst ei toiminud. Seetõttu ei olnud subsideerimise ulatust võimalik tegelike andmete põhjal hinnata, seega anti hinnang, et see ületab endiselt märkimisväärselt miinimumtaset. Seetõttu keskendus uurimine subsideerimise kordumise tõenäosusele juhul, kui tasakaalustusmeetmed kehtetuks tunnistatakse.

| (182) | Varasema aegumise läbivaatamise ajal ilmutas liidu tootmisharu varasema subsideerimise mõjust taastumise märke. Praeguse aegumise läbivaatamise uurimise vaatlusalusel perioodil jätkus taastumine, nagu näitab liidu tootmisharu puhul kindlaks tehtud peamiste kahjunäitajatega seonduv soodne areng. |
| --- | --- |

(182)

Varasema aegumise läbivaatamise ajal ilmutas liidu tootmisharu varasema subsideerimise mõjust taastumise märke. Praeguse aegumise läbivaatamise uurimise vaatlusalusel perioodil jätkus taastumine, nagu näitab liidu tootmisharu puhul kindlaks tehtud peamiste kahjunäitajatega seonduv soodne areng.

5.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad (47)

Mikromajanduslikud näitajad

47

5.4.3.1.   Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

| (183) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihinnad liidus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Taimeõlide keskmine hind (indeks) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingud, taimeõlide hinnaindeksi jaoks FAO |

(183)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta)

834

801

771

771

Indeks

Indeks

100

100

96

96

92

92

92

92

Taimeõlide keskmine hind (indeks)

100

86

81

86

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

828

778

760

755

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

91

91

Allikas: valimisse kaasatud äriühingud, taimeõlide hinnaindeksi jaoks FAO

Allikas:

| (184) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid tootmiskulud 9 % (828 eurolt tonni kohta 755 euroni tonni kohta). See on osaliselt tingitud taimeõlide hinna langusest, mis toimus kogu perioodi jooksul. Kuigi mitte kõiki biokütuseid ei valmistata taimeõlidest, on taimeõlide hind biodiislikütuse tootmise põhisisendi hinna hea indikaator. |
| --- | --- |

(184)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid tootmiskulud 9 % (828 eurolt tonni kohta 755 euroni tonni kohta). See on osaliselt tingitud taimeõlide hinna langusest, mis toimus kogu perioodi jooksul. Kuigi mitte kõiki biokütuseid ei valmistata taimeõlidest, on taimeõlide hind biodiislikütuse tootmise põhisisendi hinna hea indikaator.

| (185) | Keskmine müügihind langes 8 % – 834 eurolt tonni eest 2017. aastal 771 euroni tonni eest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seda võib seostada toodangu hinna täheldatud langusega (vt põhjendused 183 ja 184). |
| --- | --- |

(185)

Keskmine müügihind langes 8 % – 834 eurolt tonni eest 2017. aastal 771 euroni tonni eest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seda võib seostada toodangu hinna täheldatud langusega (vt põhjendused 183 ja 184).

5.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (186) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Indeks | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingud |

(186)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

63 785

70 533

72 306

72 533

Indeks

Indeks

100

100

111

111

113

113

114

114

Allikas: valimisse kaasatud äriühingud

Allikas:

| (187) | Valimisse kaasatud äriühingute keskmised tööjõukulud kasvasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 %. Selle erinevuse mõju on küllalt väike, arvestades, et tööjõukulud moodustavad ainult umbes 3 % tootmise kogukulust. |
| --- | --- |

(187)

Valimisse kaasatud äriühingute keskmised tööjõukulud kasvasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 %. Selle erinevuse mõju on küllalt väike, arvestades, et tööjõukulud moodustavad ainult umbes 3 % tootmise kogukulust.

5.4.3.3.   Varud

Varud

| (188) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Varud | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Indeks | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 0,8 % | 1,0 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Indeks | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingud |

(188)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Varud

Varud

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

99 868

126 345

124 567

114 216

Indeks

Indeks

100

100

127

127

125

125

114

114

Lõppvarud protsendina toodangust

0,8 %

1,0 %

0,9 %

0,8 %

Indeks

Indeks

100

100

121

121

113

113

103

103

Allikas: valimisse kaasatud äriühingud

Allikas:

| (189) | Varude tase oli stabiilselt umbes 1 % toodangust. See on väga väike suhtarv, mis näitab, et tootmisharu suudab teha nõude- ja täppisajastatud tööd ning piirata varude kogust. See on vajalik ka biodiislikütuse lagunemise vältimiseks. |
| --- | --- |

(189)

Varude tase oli stabiilselt umbes 1 % toodangust. See on väga väike suhtarv, mis näitab, et tootmisharu suudab teha nõude- ja täppisajastatud tööd ning piirata varude kogust. See on vajalik ka biodiislikütuse lagunemise vältimiseks.

5.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (190) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 0,96 % | 2,13 % | 1,78 % | 2,84 % |
| Indeks | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Rahavoog (eurodes) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Indeks | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Investeeringud (eurodes) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Indeks | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Investeeringutasuvus | 22 % | 29 % | 25 % | 44 % |
| Indeks | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingud |

(190)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

0,96 %

2,13 %

1,78 %

2,84 %

Indeks

Indeks

100

100

223

223

186

186

297

297

Rahavoog (eurodes)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Indeks

Indeks

100

100

24

24

121

121

129

129

Investeeringud (eurodes)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Indeks

Indeks

100

100

51

51

85

85

42

42

Investeeringutasuvus

22 %

29 %

25 %

44 %

Indeks

Indeks

100

100

128

128

112

112

198

198

Allikas: valimisse kaasatud äriühingud

Allikas:

| (191) | Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus püsis madalal tasemel. Siiski on selle suundumus vaatlusalusel perioodil kergelt positiivne, kasvades 1 %-lt 3 %-le. See oli seotud valimisse kaasatud äriühingute väiksemate tootmiskuludega (–9 %). See keskmine näitaja varjab aga suurt erinevust valimisse kaasatud liidu tootjate vahel, kuna mõned äriühingud ei teeninud üldse kasumit. |
| --- | --- |

(191)

Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus püsis madalal tasemel. Siiski on selle suundumus vaatlusalusel perioodil kergelt positiivne, kasvades 1 %-lt 3 %-le. See oli seotud valimisse kaasatud äriühingute väiksemate tootmiskuludega (–9 %). See keskmine näitaja varjab aga suurt erinevust valimisse kaasatud liidu tootjate vahel, kuna mõned äriühingud ei teeninud üldse kasumit.

| (192) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus arenes vaatlusaluse perioodi lõpus (2019. aastal ja 2020. aasta esimesel poolel) positiivselt, kuid 2018. aastal vähenes rahavoog järsult. 2018. aasta langust mõjutab peamiselt ainult ühe valimisse kaasatud äriühingu eriline olukord, millel on spetsiaalne ärimudel, samas kui ülejäänud kahe valimisse kaasatud äriühingu puhul oli suundumus üsna stabiilne. |
| --- | --- |

(192)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus arenes vaatlusaluse perioodi lõpus (2019. aastal ja 2020. aasta esimesel poolel) positiivselt, kuid 2018. aastal vähenes rahavoog järsult. 2018. aasta langust mõjutab peamiselt ainult ühe valimisse kaasatud äriühingu eriline olukord, millel on spetsiaalne ärimudel, samas kui ülejäänud kahe valimisse kaasatud äriühingu puhul oli suundumus üsna stabiilne.

| (193) | Valimisse kaasatud äriühingutesse tehtud investeeringutes vaatlusalusel perioodil selget suundumust ei olnud. Ühe või teise valimisse kuuluva äriühingu investeeringud või nende puudumine võivad investeeringute taset aasta-aastalt üles-alla kõigutada. Investeeringud moodustasid vaatlusalusel perioodil käibest umbes 1–2 %, mida on vähe. |
| --- | --- |

(193)

Valimisse kaasatud äriühingutesse tehtud investeeringutes vaatlusalusel perioodil selget suundumust ei olnud. Ühe või teise valimisse kuuluva äriühingu investeeringud või nende puudumine võivad investeeringute taset aasta-aastalt üles-alla kõigutada. Investeeringud moodustasid vaatlusalusel perioodil käibest umbes 1–2 %, mida on vähe.

| (194) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil arenes see positiivselt ja püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgel tasemel. Samas on selline suur investeeringutasuvus peamiselt seotud investeeringute väikese raamatupidamisliku väärtuse, mitte suure kasumiga. |
| --- | --- |

(194)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil arenes see positiivselt ja püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgel tasemel. Samas on selline suur investeeringutasuvus peamiselt seotud investeeringute väikese raamatupidamisliku väärtuse, mitte suure kasumiga.

5.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (195) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid kontekstis, kus import USAst oli peaaegu olematu, kolmandatest riikidest pärit impordi mahud märkimisväärselt (145 %), kuid tõusis ka nende hinnatase (11 %). Samal ajal langesid liidu tootmisharu hinnad (8 %) kooskõlas tootmiskulude vähenemisega (9 %). Selle tagajärjel vähenes kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe, mis suurendas seega liidu tootmisharu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(195)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid kontekstis, kus import USAst oli peaaegu olematu, kolmandatest riikidest pärit impordi mahud märkimisväärselt (145 %), kuid tõusis ka nende hinnatase (11 %). Samal ajal langesid liidu tootmisharu hinnad (8 %) kooskõlas tootmiskulude vähenemisega (9 %). Selle tagajärjel vähenes kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe, mis suurendas seega liidu tootmisharu konkurentsivõimet.

| (196) | Kokkuvõttes osutavad kahjunäitajad vaatlusalusel perioodil positiivsele suundumusele, eelkõige tootmise (+11 %), tootmisvõimsuse (+9 %) ja müügi (+7 %) puhul, ning näitavad, et liidu biodiislikütuse tootmisharu on varasemast kahjust aeglaselt taastumas. Kahjunäitajate analüüs näitab, et praegu liidu tootmisharu olulist kahju ei kannata. Mõned näitajad, eelkõige väike kasumlikkus (≤ 3 %), osutavad siiski sellele, et majandusharu olukord on endiselt habras. |
| --- | --- |

(196)

Kokkuvõttes osutavad kahjunäitajad vaatlusalusel perioodil positiivsele suundumusele, eelkõige tootmise (+11 %), tootmisvõimsuse (+9 %) ja müügi (+7 %) puhul, ning näitavad, et liidu biodiislikütuse tootmisharu on varasemast kahjust aeglaselt taastumas. Kahjunäitajate analüüs näitab, et praegu liidu tootmisharu olulist kahju ei kannata. Mõned näitajad, eelkõige väike kasumlikkus (≤ 3 %), osutavad siiski sellele, et majandusharu olukord on endiselt habras.

| (197) | Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(197)

Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.

6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (198) | Komisjon hindas kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 2 USAst pärit subsideeritud impordist tulenenud algse kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(198)

Komisjon hindas kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 2 USAst pärit subsideeritud impordist tulenenud algse kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (199) | Sellega seoses uuris komisjon USA tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, USAst pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid tasakaalustusmeetmete puudumise korral ja nende mõju liidu tootmisharule, sealhulgas hinna allalöömist, kui tasakaalustusmeetmeid ei ole. |
| --- | --- |

(199)

Sellega seoses uuris komisjon USA tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, USAst pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid tasakaalustusmeetmete puudumise korral ja nende mõju liidu tootmisharule, sealhulgas hinna allalöömist, kui tasakaalustusmeetmeid ei ole.

6.1.   USA tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

USA tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (200) | Nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.5.1, on kogused, mida USA biodiislikütuse tootjad võiksid eksportida, liidu turu suurusega võrreldes märkimisväärsed. Vaba tootmisvõimsus moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 18 % liidu tarbimisest. Seega jõudis komisjon järeldusele, et olemasolev vaba tootmisvõimsus on märkimisväärne. |
| --- | --- |

(200)

Nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.5.1, on kogused, mida USA biodiislikütuse tootjad võiksid eksportida, liidu turu suurusega võrreldes märkimisväärsed. Vaba tootmisvõimsus moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 18 % liidu tarbimisest. Seega jõudis komisjon järeldusele, et olemasolev vaba tootmisvõimsus on märkimisväärne.

6.2.   USAst pärit impordi tõenäolised hinnatasemed tasakaalustusmeetmete puudumise korral

USAst pärit impordi tõenäolised hinnatasemed tasakaalustusmeetmete puudumise korral

| (201) | Nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.5.3, siis otsustades kolmandate riikide eksporditurgude praeguse hinnakäitumise põhjal, eksportisid USA tootjad oma peamistele kolmandatele turgudele USA omamaistest hindadest madalamate hindadega. Lisaks, nagu on märgitud eespool põhjendustes 157–158, on need hinnad keskmiselt 6,4 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad liidu turul. Seetõttu on USAst teistele kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hinnataset arvesse võttes USA eksportijate jaoks potentsiaalselt palju atraktiivsem eksportida liidu turule. Lisaks sellele, nagu on märgitud eespool punktis 4.5.3, on Euroopa Liidu turg väga atraktiivne, kuna tegemist on maailma suurima turuga ning eksisteerivad märkimisväärsed Euroopa Liidu ja liikmesriikide stiimulid biodiislikütuse tarbimiseks. |
| --- | --- |

(201)

Nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.5.3, siis otsustades kolmandate riikide eksporditurgude praeguse hinnakäitumise põhjal, eksportisid USA tootjad oma peamistele kolmandatele turgudele USA omamaistest hindadest madalamate hindadega. Lisaks, nagu on märgitud eespool põhjendustes 157–158, on need hinnad keskmiselt 6,4 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad liidu turul. Seetõttu on USAst teistele kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hinnataset arvesse võttes USA eksportijate jaoks potentsiaalselt palju atraktiivsem eksportida liidu turule. Lisaks sellele, nagu on märgitud eespool punktis 4.5.3, on Euroopa Liidu turg väga atraktiivne, kuna tegemist on maailma suurima turuga ning eksisteerivad märkimisväärsed Euroopa Liidu ja liikmesriikide stiimulid biodiislikütuse tarbimiseks.

6.3.   Tõenäoline mõju liidu tootmisharule

Tõenäoline mõju liidu tootmisharule

| (202) | Seetõttu, kui meetmetel lastakse aeguda, avaldaksid USAst pärit subsideeritud biodiislikütuse märkimisväärsed kogused liidu hindadele väga tugevat survet ja mõjutaksid märkimisväärselt liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Seega on tõenäoline, et liidu tootmisharu toodang ja müügimahud väheneksid ning tootmisharu praegu saavutatud väike kasum muutuks kahjumiks. |
| --- | --- |

(202)

Seetõttu, kui meetmetel lastakse aeguda, avaldaksid USAst pärit subsideeritud biodiislikütuse märkimisväärsed kogused liidu hindadele väga tugevat survet ja mõjutaksid märkimisväärselt liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Seega on tõenäoline, et liidu tootmisharu toodang ja müügimahud väheneksid ning tootmisharu praegu saavutatud väike kasum muutuks kahjumiks.

| (203) | Lisaks hindas komisjon impordi võimalikku mõju, modelleerides kaks võimalikku stsenaariumit puhuks, kui meetmetel lastakse aeguda: 1) USAst pärit impordi järsk suurenemine ja 2) hinnalangus ELis suurenenud konkurentsi tõttu, kui kõik muud tingimused jäävad samaks. |
| --- | --- |

(203)

Lisaks hindas komisjon impordi võimalikku mõju, modelleerides kaks võimalikku stsenaariumit puhuks, kui meetmetel lastakse aeguda: 1) USAst pärit impordi järsk suurenemine ja 2) hinnalangus ELis suurenenud konkurentsi tõttu, kui kõik muud tingimused jäävad samaks.

| (204) | Esimeses stsenaariumis modelleeris komisjon USA impordi kaks võimalikku taset. Esimene võimalus tähendas, et USAst pärit import toimub selle varasemates mahtudes (nagu esialgse uurimisperioodi ajal) (48), see tähendab 1,1 miljonit tonni. USAst pärit impordi suurenemise ja sellest tuleneva ELi tootmisharu müügi vähenemise tagajärjel väheneks ELi tootmisharu kasumlikkus 0,14 %, st +2,84 %-lt +2,70 %ni. Teise võimaluse puhul võeti arvesse ELi turu märkimisväärset kasvu 6,6 miljonilt tonnilt esialgsel uurimisperioodil 17 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+158 %). Seda tausta arvestades modelleeris komisjon impordi kasvu, mis vastas USA samale turuosale 17,2 % nagu esialgsel uurimisperioodil. Tulemuseks saadi, et liidu tootmisharu kasumlikkus väheneks 0,41 %, st +2,84 %-lt +2,43 %ni. Püsivhindades võib USA impordi kasvu mõlemal juhul kirjeldada pigem kui mõõdukat. See on seotud muutuvate kulude suure osakaaluga biodiislikütuse tööstuses. |
| --- | --- |

(204)

Esimeses stsenaariumis modelleeris komisjon USA impordi kaks võimalikku taset. Esimene võimalus tähendas, et USAst pärit import toimub selle varasemates mahtudes (nagu esialgse uurimisperioodi ajal) (48), see tähendab 1,1 miljonit tonni. USAst pärit impordi suurenemise ja sellest tuleneva ELi tootmisharu müügi vähenemise tagajärjel väheneks ELi tootmisharu kasumlikkus 0,14 %, st +2,84 %-lt +2,70 %ni. Teise võimaluse puhul võeti arvesse ELi turu märkimisväärset kasvu 6,6 miljonilt tonnilt esialgsel uurimisperioodil 17 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+158 %). Seda tausta arvestades modelleeris komisjon impordi kasvu, mis vastas USA samale turuosale 17,2 % nagu esialgsel uurimisperioodil. Tulemuseks saadi, et liidu tootmisharu kasumlikkus väheneks 0,41 %, st +2,84 %-lt +2,43 %ni. Püsivhindades võib USA impordi kasvu mõlemal juhul kirjeldada pigem kui mõõdukat. See on seotud muutuvate kulude suure osakaaluga biodiislikütuse tööstuses.

48

| (205) | Teises stsenaariumis leiti, et hinnalanguse mõju võib olla väga kahjulik. Kui liidu hinnad langevad USAst kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade tasemele (721 eurot tonni kohta), väheneks kasum +2,84 %-lt –3,88 %ni. Kui liidu hinnad langevad 10 %, see tähendab 771 eurolt tonni kohta 694 euroni tonni kohta, väheneks kasum +2,84 %-lt –7,94 %ni. Igal juhul nulliks mis tahes hinnalangus, mis ületab –2,9 %, liidu tootmisharu kasumi. |
| --- | --- |

(205)

Teises stsenaariumis leiti, et hinnalanguse mõju võib olla väga kahjulik. Kui liidu hinnad langevad USAst kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade tasemele (721 eurot tonni kohta), väheneks kasum +2,84 %-lt –3,88 %ni. Kui liidu hinnad langevad 10 %, see tähendab 771 eurolt tonni kohta 694 euroni tonni kohta, väheneks kasum +2,84 %-lt –7,94 %ni. Igal juhul nulliks mis tahes hinnalangus, mis ületab –2,9 %, liidu tootmisharu kasumi.

| (206) | Tegelikkuses tähendab see, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis on väga tõenäoline, et turul kujuneks olukord, mis on kahe eespool kirjeldatud stsenaariumi kombinatsioon. Eelkõige võib eeldada, et liidu turule võivad jõuda märkimisväärsed kogused USAst pärit biodiislikütust, mille hinnad on madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. Selle tagajärjel väheneksid nii liidu tootmisharu turuosa kui ka selle hinnad. See tekitaks liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(206)

Tegelikkuses tähendab see, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis on väga tõenäoline, et turul kujuneks olukord, mis on kahe eespool kirjeldatud stsenaariumi kombinatsioon. Eelkõige võib eeldada, et liidu turule võivad jõuda märkimisväärsed kogused USAst pärit biodiislikütust, mille hinnad on madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. Selle tagajärjel väheneksid nii liidu tootmisharu turuosa kui ka selle hinnad. See tekitaks liidu tootmisharule olulist kahju.

6.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (207) | Sellele tuginedes ja arvestades liidu tootmisharu praegust habrast olukorda, järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt USAst pärit kahjustavate hindadega subsideeritud impordi oluline kasv ja olulise kahju kordumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(207)

Sellele tuginedes ja arvestades liidu tootmisharu praegust habrast olukorda, järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt USAst pärit kahjustavate hindadega subsideeritud impordi oluline kasv ja olulise kahju kordumine on tõenäoline.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (208) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas kehtivate tasakaalustusmeetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(208)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas kehtivate tasakaalustusmeetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (209) | Kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda, seisab liidu tootmisharu kindlasti silmitsi USA biodiislikütuse tootjate poolse suurema ebaausa konkurentsiga, mis tõenäoliselt peatab järsult liidu tootmisharu käimasoleva taastumise. |
| --- | --- |

(209)

Kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda, seisab liidu tootmisharu kindlasti silmitsi USA biodiislikütuse tootjate poolse suurema ebaausa konkurentsiga, mis tõenäoliselt peatab järsult liidu tootmisharu käimasoleva taastumise.

| (210) | Komisjon järeldas, et meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon järeldas, et meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (211) | Ükski importija ei olnud meetmete pikendamise vastu. |
| --- | --- |

(211)

Ükski importija ei olnud meetmete pikendamise vastu.

| (212) | Shell Trading Rotterdam väitis, et meetmed toovad kaasa hinnatõusu, sest need piiravad liidu turu varustamist. Ta märkis ka, et biodiislikütus on kättesaadav teistelt turgudelt. |
| --- | --- |

(212)

Shell Trading Rotterdam väitis, et meetmed toovad kaasa hinnatõusu, sest need piiravad liidu turu varustamist. Ta märkis ka, et biodiislikütus on kättesaadav teistelt turgudelt.

| (213) | Paistab, et meetmed ei mõjuta importijaid oluliselt, kuna kättesaadavad on alternatiivsed tarneallikad. Seda tõendab kolmandatest riikidest pärit impordi märkimisväärne turuosa. |
| --- | --- |

(213)

Paistab, et meetmed ei mõjuta importijaid oluliselt, kuna kättesaadavad on alternatiivsed tarneallikad. Seda tõendab kolmandatest riikidest pärit impordi märkimisväärne turuosa.

| (214) | Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks liidu importijate huve. |
| --- | --- |

(214)

Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks liidu importijate huve.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (215) | Kasutajate osalemine uurimises oli piiratud. |
| --- | --- |

(215)

Kasutajate osalemine uurimises oli piiratud.

| (216) | Kaks kasutajat, Rootsi suurim kütuseettevõtja Preem ja Valero Energy Ltd Ireland väitsid, et meetmete kehtivuse pikendamine takistaks otseselt Euroopa transpordisektori keskkonnahoidlikku arengut. Preem ja Valero Energy Ltd Ireland taotlesid konkreetselt, et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta, sest tulevastel aastatel on oodata hüdrogeenitud taimeõli nappust. Valero Energy Ltd Ireland viitas konkreetselt ELi transpordi taastuvenergia eesmärkidele aastaks 2030, väites et praegust ELi tootmist arvestades neid eesmärke ei saavutataks. |
| --- | --- |

(216)

Kaks kasutajat, Rootsi suurim kütuseettevõtja Preem ja Valero Energy Ltd Ireland väitsid, et meetmete kehtivuse pikendamine takistaks otseselt Euroopa transpordisektori keskkonnahoidlikku arengut. Preem ja Valero Energy Ltd Ireland taotlesid konkreetselt, et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta, sest tulevastel aastatel on oodata hüdrogeenitud taimeõli nappust. Valero Energy Ltd Ireland viitas konkreetselt ELi transpordi taastuvenergia eesmärkidele aastaks 2030, väites et praegust ELi tootmist arvestades neid eesmärke ei saavutataks.

| (217) | Komisjon märkis, et liidu tootjatel on praeguse nõudluse rahuldamiseks piisavalt tootmisvõimsust ja vajaduse korral on isegi vaba tootmisvõimsust, et rahuldada tulevast nõudluse kasvu ja eksporti. Lisaks oli liiga vara, et hinnata kindlalt, kas 2030. aastal tekib nappus, arvestades eelkõige ELi tootmisvõimsuse hiljutist suurenemist. Sellele vaatamata on komisjonil parem hinnata olukorda, kui tal palutakse viie aasta möödudes korraldada meetmete aegumise läbivaatamine. Seega seda väidet ei arvestatud. |
| --- | --- |

(217)

Komisjon märkis, et liidu tootjatel on praeguse nõudluse rahuldamiseks piisavalt tootmisvõimsust ja vajaduse korral on isegi vaba tootmisvõimsust, et rahuldada tulevast nõudluse kasvu ja eksporti. Lisaks oli liiga vara, et hinnata kindlalt, kas 2030. aastal tekib nappus, arvestades eelkõige ELi tootmisvõimsuse hiljutist suurenemist. Sellele vaatamata on komisjonil parem hinnata olukorda, kui tal palutakse viie aasta möödudes korraldada meetmete aegumise läbivaatamine. Seega seda väidet ei arvestatud.

| (218) | Puuduvad viited sellele, et olemasolevad kehtivad meetmed on mõjutanud kahjulikult Euroopa Liidus biodiislikütuse kasutajaid, ning eelkõige puuduvad tõendid selle kohta, et olemasolevatel meetmetel on olnud halb mõju nende kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(218)

Puuduvad viited sellele, et olemasolevad kehtivad meetmed on mõjutanud kahjulikult Euroopa Liidus biodiislikütuse kasutajaid, ning eelkõige puuduvad tõendid selle kohta, et olemasolevatel meetmetel on olnud halb mõju nende kasumlikkusele.

| (219) | Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks kasutajate huve. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks kasutajate huve.

7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (220) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada olemasolevaid meetmeid USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes. |
| --- | --- |

(220)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada olemasolevaid meetmeid USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes.

8.   TASAKAALUSTUSMEETMED

TASAKAALUSTUSMEETMED

| (221) | Võttes arvesse järeldusi subsideerimise ja kahju kordumise või jätkumise tõenäosuse kohta, järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 tuleks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavad tasakaalustusmeetmed (kehtestatud määrusega (EL) 2015/1519, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/675) (49) säilitada veel viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

(221)

Võttes arvesse järeldusi subsideerimise ja kahju kordumise või jätkumise tõenäosuse kohta, järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 tuleks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavad tasakaalustusmeetmed (kehtestatud määrusega (EL) 2015/1519, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/675) (49) säilitada veel viie aasta jooksul.

49

| (222) | Nagu eespool põhjenduses 2 osutatud, laiendati USAst lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavaid tollimakse, et hõlmata ka sama kütuse import Kanadast, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärinev segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid. |
| --- | --- |

(222)

Nagu eespool põhjenduses 2 osutatud, laiendati USAst lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavaid tollimakse, et hõlmata ka sama kütuse import Kanadast, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärinev segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

| (223) | Säilitatavaid tasakaalustavaid tollimakse kohaldatakse jätkuvalt Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärineva segatud biodiislikütuse suhtes, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid. |
| --- | --- |

(223)

Säilitatavaid tasakaalustavaid tollimakse kohaldatakse jätkuvalt Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärineva segatud biodiislikütuse suhtes, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

| (224) | Kanada eksportivad tootjad, kes vabastati määrusega (EL) 2015/1519, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/675, laiendatud meetmetest, vabastatakse ka selle määrusega rakendatud meetmetest. |
| --- | --- |

(224)

Kanada eksportivad tootjad, kes vabastati määrusega (EL) 2015/1519, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/675, laiendatud meetmetest, vabastatakse ka selle määrusega rakendatud meetmetest.

| (225) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega (50). |
| --- | --- |

(225)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega (50).

50

| (226) | Võttes arvesse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (51) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval, |
| --- | --- |

(226)

Võttes arvesse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (51) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval,

51

Euroopa Liidu Teataja

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201629), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999212), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001029, 3826001059, 3826001099) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla.

2.   Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised fikseeritud summad:

| Äriühing | Tasakaalustava tollimaksu määr (eurot tonni kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| I lisas loetletud äriühingud | 219,4 | Vt I lisa. |
| Kõik muud äriühingud | 237,0 | A999 |

Äriühing

Tasakaalustava tollimaksu määr (eurot tonni kohta)

TARICi lisakood

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

I lisas loetletud äriühingud

219,4

Vt I lisa.

Kõik muud äriühingud

237,0

A999

Segude suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütus) kogusisaldusele segus.

3.   Lõikes 2 loetletud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

Artikkel 2

1.   Käesolevaga laiendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavat lõplikku tasakaalustavat tollimaksu selliste Kanadast lähetatud, mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordile, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194321), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194621), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194721), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201121), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201621), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999210), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001020, 3826001050, 3826001089) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009011) alla, v.a allpool loetletud äriühingute toodang:

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Laiendatav tollimaks on artikli 1 lõikega 2 „kõigile muudele äriühingutele“ kehtestatud lõplik tasakaalustav tollimaks summas 237 eurot netotonni kohta.

Segude suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja parafiinse gaasiõli (biodiislikütuse) kogusisaldusele segus (massiprotsentides).

2.   Vabastusi, mille on saanud lõikes 1 loetletud äriühingud või milleks komisjon on artikli 4 lõike 2 kohaselt loa andnud, kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud tasakaalustavat tollimaksu.

Artikkel 3

1.   Käesolevaga laiendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordile, mis esinevad osana segust, mis sisaldab kuni 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009130), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194730), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201130), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201630), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999220) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009030) alla.

Segude suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütus) kogusisaldusele segus.

2.   Artikli 1 lõikes 2 loetletud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse III lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse artikli 1 lõikes 2 kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 1 laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused tuleb esitada kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate G |
| Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate G

Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-posti aadress: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   Vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 23 lõikele 6 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega oma otsusega vabastada artikli 2 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale artikliga 1 kehtestatud tasakaalustusmeetmetest.

Artikkel 5

Kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (52) artikli 131 lõikele 2, vähendatakse artiklites 1, 2 ja 3 kindlaks määratud tasakaalustavat tollimaksu protsendiosa võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid õigusnorme.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 598/2009, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 179, 10.7.2009, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 5. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 443/2011, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 598/2009 Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ja millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Ameerika Ühendriikidest pärit 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordile ning millega lõpetatakse Singapurist lähetatud importi käsitlev uurimine (ELT L 122, 11.5.2011, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 14. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1519, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud (ELT L 239, 15.9.2015, lk 99).

4

(5)  Komisjoni 29. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/675, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1519, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud (ELT L 116, 30.4.2016, lk 27).

5

(6)  Teade teatavate subsiidiumidevastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 18, 20.1.2020, lk 19).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

7

(8)  Teade Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumidevastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 303, 14.9.2020, lk 7).

8

(9)  Troni dokument t21.000417.

9

(10)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

10

(11)  Komisjoni 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 193/2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes (ELT L 67, 12.3.2009, lk 22).

11

(12)  Kehtestatud 2005. aastal Ameerikas töökohtade loomise 2004. aasta seaduse (American Jobs Creation Act) §-ga 302 (avalik-õiguslik seadus 108–357), pikendatud 2005. aasta energiapoliitika seaduse (Energy Policy Act) §-ga 1344 (avalik-õiguslik seadus 109–58).

12

American Jobs Creation Act

Energy Policy Act

(13)  Vt 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse § 202 lõige a (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B).

13

(14)  Avalik-õiguslik seadus 116–94, 20. detsember 2019, täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadus, 2020, § 121.

14

(15)  Kehtestatud 2005. aastal Ameerikas töökohtade loomise 2004. aasta seaduse §-ga 302 (avalik-õiguslik seadus 108–357), pikendatud 2005. aasta energiapoliitika seaduse §-ga 1344 (avalik-õiguslik seadus 109–58).

15

(16)  Vt 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse § 202 lõige a (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B).

16

(17)  Avalik-õiguslik seadus 116–94, 20. detsember 2019, täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadus, 2020, § 121.

17

(18)  USA õiguse kohaselt tähendab mõiste „agrobiodiislikütus“ biodiislikütust, mis pärineb ainult neitsitaimeõlidest, kaasa arvatud maisist, sojaubadest, päevalilleseemnetest, puuvillaseemnetest, kanoolast, krambest, rapsiseemnetest, värvisafloorist, linaseemnetest, riisikliidest, sinepiseemnetest ja põldtudrast, ning loomarasvadest. (USA seadustiku 26. jaotise § 40A lõike d punkt 2).

18

(19)  https://www.law.cornell.edu/uscode/text/26/40A.

19

(20)  Vt läbivaatamistaotluse punktid 3.1.1.1 ja 3.1.1.2.

20

(21)  2005. aasta energiapoliitika seaduse § 1345 (avalik-õiguslik seadus 109–58), mida on muudetud 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B) §-dega 202–203, mida on pikendatud 2010. aasta maksuvabastuse, töötukindlustuse uuesti lubamise ja töökohtade loomise seadusega (Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization, and Job Creation Act) (avalik-õiguslik seaduse 111–312), § 701.

21

Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization, and Job Creation Act

(22)  Vt 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse § 202 lõige a (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B).

22

(23)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.1.3.

23

(24)  
  2. jaanuari 2013. aasta Ameerika maksumaksja maksuvabastuse seadus (avalik-õiguslik seadus 112–240, § 701 lõike f punkt 4).

24

(25)  
  7. veebruari 2014. aasta põllumajandusseadus (avalik-õiguslik seadus 113–79, § 9005 lõige 2).

25

(26)  2018. aasta põllumajanduse tootlikkuse parandamise seadus (Agricultural Improvement Act) (avalik-õiguslik seadus 115–334, § 9005 lõike 2 punkt B).

26

Agricultural Improvement Act

(27)  Vt USA föderaalsete õigusnormide kogum (CFR), USA seadustiku 7. jaotise osa 428.102 rakenduseeskirjade „Määratlused“: „taastuvast biomassist, sealhulgas taimeõlist ja loomarasvast toodetud kütus, mis on võrdväärne diisliga“. „Jäätmetest, sealhulgas teraviljajääkidest, muudest taimsetest jäätmetest, loomsetest jäätmetest, toidujäätmetest, aiajäätmetest toodetud biokütus“ võib hõlmata ka biodiislikütuse tootmist.

27

(28)  https://www.rd.usda.gov/sites/default/files/fact-sheet/508_RD_FS_RBS_AdvancedBioFuel.pdf

28

(29)  Briti soojusühik (BTU või Btu) on energiaühik, mis vastab ligikaudu 1055 džaulile.

29

(30)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.1.4.

30

(31)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.2.1.

31

(32)  Läbivaatamistaotlus, huvitud isikutele avatud versioon, mille esitas 11. juunil 2020. aastal Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust (põhjendus 102, lk 21).

32

(33)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.2.2.

33

(34)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.2.1.

34

(35)  https://revenue.ky.gov/Business/Pages/Biodiesel-Tax-Credit.aspx

35

(36)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.2.2.

36

(37)  Texase põllumajanduskoodeksi 16. peatükk, § 16.006 punkt b.

37

(38)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.2.3.

38

(39)  Mida on pikendatud 2005. aasta energiapoliitika seaduse §-ga 1344 (avalik-õiguslik seadus 109–58) ja muudetud 2008. aasta energia täiustamise ja pikendamisseaduse (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B) §-dega 202–203.

39

(40)  
  20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadus (Further Consolidated Appropriations Act) (avalik-õiguslik seadus 116–94).

40

Further Consolidated Appropriations Act

(41)  Vt põhjendus 50 ning läbivaatamistaotluse punkt 3.1.1.1.

41

(42)  Tarbimine põhineb EL 27 andmetel, mille hulgas ei ole Ühendkuningriigi kohta käivaid andmeid.

42

(43)  Impordimaht põhineb EL 27 andmetel, mille hulgas ei ole Ühendkuningriigi kohta käivaid andmeid.

43

(44)  Import kolmandatest riikidest põhineb EL 27 andmetel, mille hulgas ei ole Ühendkuningriigi kui liikmesriigi kohta käivaid andmeid, kuid on Ühendkuningriiki kui kolmandat riiki käsitlevad andmed.

44

(45)  Makromajanduslikud andmed põhinesid EL 27 andmetel, millest on välja arvatud Ühendkuningriigi andmed.

45

(46)  USDA, Biofuels Annual report (Biokütuste aastaaruanne) (GAINi aruanne), 29. juuni 2020.

46

(47)  Mikromajanduslikud näitajad põhinevad EL 28 andmetel, sealhulgas Ühendkuningriigi kohta käivatel andmetel. Arvestades valimisse kaasatud liidu tootjate väikest müügimahtu Ühendkuningriigis (umbes 1,1 % nende tootjate keskmisest müügist ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), näib, et Ühendkuningriiki puudutavate tehingute mõju tuvastatud kahjule on minimaalne ning seega ei oleks EL 27 andmete kasutamise korral järeldused olulise kahju kohta muutunud.

47

(48)  
  1. aprill 2007 kuni 31. märts 2008.

48

(49)  Komisjoni 29. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/675, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1519, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud (ELT L 116, 30.4.2016, lk 27).

49

(50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

50

(51)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

51

(52)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

52

---

I LISA

| Äriühingu nimi | Linn | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED& Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd (JHL) | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels L.L.C. | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | De Forest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Äriühingu nimi

Linn

TARICi lisakood

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED& Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd (JHL)

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels L.L.C.

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

De Forest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 3 või artikli 2 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| — | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

—

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| — | järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress (täiendav TARICi kood)] [asjaomas(t)es riigis (riikides)]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ |
| --- | --- |

—

järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress (täiendav TARICi kood)] [asjaomas(t)es riigis (riikides)]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“

---

III LISA

Artikli 3 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| — | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

—

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| — | järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab kuni 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress] [täiendav TARICi kood] Ameerika Ühendriikides. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ |
| --- | --- |

—

järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab kuni 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress] [täiendav TARICi kood] Ameerika Ühendriikides. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/99

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1268,

29. juuli 2021,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 71 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1205 (3) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Poolas ja Saksamaal. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1205 (3) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Poolas ja Saksamaal.

| (4) | Kõik rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis, ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riski, aga ka sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid (4). Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (5) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Kõik rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis, ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riski, aga ka sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid (4). Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (5) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta.

| (5) | Pärast rakendusmääruse (EL) 2021/1205 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi puhanguid esinenud Poolas peetavate sigade ja uluksigade hulgas ning Slovakkias ja Saksamaal uluksigade hulgas. |
| --- | --- |

(5)

Pärast rakendusmääruse (EL) 2021/1205 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi puhanguid esinenud Poolas peetavate sigade ja uluksigade hulgas ning Slovakkias ja Saksamaal uluksigade hulgas.

| (6) | 2021. aasta juulis esines mitu sigade Aafrika katku puhangut peetavate sigade hulgas Poolas Żuromini ja Mława maakonna sellistes piirkondades, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonidena. Need sigade Aafrika katku uued puhangud peetavate sigade hulgas kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealused Poola piirkonnad, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena ning kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid III taseme piirangutsoonidena, ning muude I taseme piirangutsoonide praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse neid hiljutisi puhanguid. |
| --- | --- |

(6)

2021. aasta juulis esines mitu sigade Aafrika katku puhangut peetavate sigade hulgas Poolas Żuromini ja Mława maakonna sellistes piirkondades, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonidena. Need sigade Aafrika katku uued puhangud peetavate sigade hulgas kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealused Poola piirkonnad, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena ning kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid III taseme piirangutsoonidena, ning muude I taseme piirangutsoonide praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse neid hiljutisi puhanguid.

| (7) | Lisaks täheldati 2021. aasta juulis ühte sigade Aafrika katku puhangut peetavate sigade hulgas Poolas Nowe Miasto maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang peetavate sigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune Poola piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonina ning kus hiljuti esines sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte II taseme, vaid III taseme piirangutsoonina, ning I taseme piirangutsoonide praegused piirid on vaja ka uuesti määratleda, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks täheldati 2021. aasta juulis ühte sigade Aafrika katku puhangut peetavate sigade hulgas Poolas Nowe Miasto maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang peetavate sigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune Poola piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonina ning kus hiljuti esines sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte II taseme, vaid III taseme piirangutsoonina, ning I taseme piirangutsoonide praegused piirid on vaja ka uuesti määratleda, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut.

| (8) | Peale selle täheldati 2021. aasta juulis mitut sigade Aafrika katku puhangut uluksigade hulgas Poolas Gorzów Wielkopolski ja Leszno maakonna sellistes piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonidena. Need sigade Aafrika katku uued puhangud uluksigade hulgas kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealused Poola piirkonnad, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena ning kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid II taseme piirangutsoonidena, ning muude I taseme piirangutsoonide praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse neid hiljutisi puhanguid. |
| --- | --- |

(8)

Peale selle täheldati 2021. aasta juulis mitut sigade Aafrika katku puhangut uluksigade hulgas Poolas Gorzów Wielkopolski ja Leszno maakonna sellistes piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonidena. Need sigade Aafrika katku uued puhangud uluksigade hulgas kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealused Poola piirkonnad, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena ning kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid II taseme piirangutsoonidena, ning muude I taseme piirangutsoonide praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse neid hiljutisi puhanguid.

| (9) | Lisaks sellele täheldati 2021. aasta juulis mitut sigade Aafrika katku puhangut uluksigade hulgas Slovakkias Banská Bystrica maakonna sellistes piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II taseme piirangutsoonidena ja mis asuvad praegu kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku uued puhangud uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Slovakkia need piirkonnad, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena ja mis asuvad kõnealustest sigade Aafrika katku hiljuti esinenud puhangutest mõjutatud II taseme piirangutsoonidena loetletud piirkondade vahetus läheduses, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid II taseme piirangutsoonidena, ning samuti tuleb muude I taseme piirangutsoonide praegused piirid uuesti määratleda, et võtta arvesse kõnealuseid hiljutisi puhanguid. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sellele täheldati 2021. aasta juulis mitut sigade Aafrika katku puhangut uluksigade hulgas Slovakkias Banská Bystrica maakonna sellistes piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II taseme piirangutsoonidena ja mis asuvad praegu kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku uued puhangud uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Slovakkia need piirkonnad, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena ja mis asuvad kõnealustest sigade Aafrika katku hiljuti esinenud puhangutest mõjutatud II taseme piirangutsoonidena loetletud piirkondade vahetus läheduses, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid II taseme piirangutsoonidena, ning samuti tuleb muude I taseme piirangutsoonide praegused piirid uuesti määratleda, et võtta arvesse kõnealuseid hiljutisi puhanguid.

| (10) | Lisaks sellele esines 2021. aasta juulis mitu sigade Aafrika katku puhangut uluksigade hulgas Saksamaal Brandenburgi liidumaa sellistes piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas III taseme piirangutsoonidena ja mis asuvad praegu kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku uued puhangud uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Saksamaa need piirkonnad, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena ja mis asuvad kõnealustest sigade Aafrika katku hiljuti esinenud puhangutest mõjutatud III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkondade vahetus läheduses, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid II taseme piirangutsoonidena, ning samuti tuleb muude I taseme piirangutsoonide praegused piirid uuesti määratleda, et võtta arvesse kõnealuseid hiljutisi puhanguid. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele esines 2021. aasta juulis mitu sigade Aafrika katku puhangut uluksigade hulgas Saksamaal Brandenburgi liidumaa sellistes piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas III taseme piirangutsoonidena ja mis asuvad praegu kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku uued puhangud uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Saksamaa need piirkonnad, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonidena ja mis asuvad kõnealustest sigade Aafrika katku hiljuti esinenud puhangutest mõjutatud III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkondade vahetus läheduses, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid II taseme piirangutsoonidena, ning samuti tuleb muude I taseme piirangutsoonide praegused piirid uuesti määratleda, et võtta arvesse kõnealuseid hiljutisi puhanguid.

| (11) | Pärast selliseid sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid peetavate sigade ja uluksigade hulgas Poolas ning uluksigade hulgas Saksamaal ja Slovakkias ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes kolmes liikmesriigis uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Neid muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. |
| --- | --- |

(11)

Pärast selliseid sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid peetavate sigade ja uluksigade hulgas Poolas ning uluksigade hulgas Saksamaal ja Slovakkias ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes kolmes liikmesriigis uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Neid muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas.

| (12) | Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas, Saksmaal ja Slovakkias piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas, Saksmaal ja Slovakkias piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda.

| (13) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2021.

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/605, milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed (ELT L 129, 15.4.2021, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 20. juuli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1205, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (ELT L 261, 22.7.2021, lk 8).

3

(4)  Töödokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation“ (Sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud piirkondadeks jaotamise geograafilise määratlemise põhimõtted ja kriteeriumid). https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

4

(5)  OIE maismaaloomade tervise koodeks, 28. väljaanne, 2019. I köite ISBN: 978-92-95108-85-1; II köite ISBN: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/

5

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

PIIRANGUTSOONID

I OSA

1.   Saksamaa

Järgmised I taseme piirangutsoonid Saksamaal:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen westlich der L 37, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen westlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37,

| — | Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel,

| — | Gemeinde Langewahl nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl nördlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12,

| — | Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| — | Gemeinde Teichland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau östlich der B 98,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Beiersdorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Beiersdorf,

| — | Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz,

| — | Gemeinde Dürrhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrhennersdorf,

| — | Gemeinde Großschönau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschönau,

| — | Gemeinde Großschweidnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschweidnitz,

| — | Gemeinde Hainewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hainewalde,

| — | Gemeinde Kurort Jonsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kurort Jonsdorf,

| — | Gemeinde Kottmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kottmar,

| — | Gemeinde Lawalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawalde,

| — | Gemeinde Leutersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leutersdorf,

| — | Gemeinde Mittelherwigsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mittelherwigsdorf,

| — | Gemeinde Oderwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderwitz,

| — | Gemeinde Olbersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Olbersdorf,

| — | Gemeinde Oppach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oppach,

| — | Gemeinde Oybin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oybin,

| — | Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönbach,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Herrnhut, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Herrnhut,

| — | Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Seifhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Seifhennersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Zittau. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Zittau.

2.   Eesti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Kreeka

Järgmised I taseme piirangutsoonid Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Läti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Leedu

Järgmised I taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised I taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poola

Järgmised I taseme piirangutsoonid Poolas:

| — | w województwie kujawsko - pomorskim: |
| --- | --- |

—

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | powiat wyszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat oleśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat oleśnicki,

| — | powiat wrocławski, |
| --- | --- |

—

powiat wrocławski,

| — | powiat średzki, |
| --- | --- |

—

powiat średzki,

| — | powiat legnicki, |
| --- | --- |

—

powiat legnicki,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat wołowski, |
| --- | --- |

—

powiat wołowski,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat złotoryjski, |
| --- | --- |

—

powiat złotoryjski,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gmina Chocianów w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów w powiecie polkowickim,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat krotoszyński, |
| --- | --- |

—

powiat krotoszyński,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakkia

Järgmised I taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

II OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised II taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Saksamaa

Järgmised II taseme piirangutsoonid Saksamaal:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl südlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück südlich der A12,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen östlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B 96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B 96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B 96,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B 96,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B 97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B 97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L.,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau,

| — | Gemeinde Horka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka,

| — | Gemeinde Kodersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Markersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf,

| — | Gemeinde Mücka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schleife, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schöpstal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Stadt Görlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Görlitz,

| — | Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Niesky,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616,

| — | Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L.

| — | Gemeinde Trebendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf,

| — | Gemeinde Vierkirchen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen,

| — | Gemeinde Waldhufen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen,

| — | Gemeinde Weißkeißel. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel.

3.   Eesti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Läti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Leedu

Järgmised II taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised II taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poola

Järgmised II taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim,

| — | część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakkia

Järgmised II taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised III taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene, |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene,

| — | the whole municipality of Gulyantzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi,

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia,

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik,

| — | the whole municipality of Iskar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar,

| — | the whole municipality of Knezha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha,

| — | the whole municipality of Nikopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol,

| — | the whole municipality of Pordim, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim,

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavinitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Saksamaa

Järgmised III taseme piirangutsoonid Saksamaal:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Spree Neiße:






  — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree Neiße:

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf,

| — | Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar,

| — | Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier,

| — | Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ.

3.   Itaalia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

4.   Läti

Järgmised III taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

5.   Leedu

Järgmised III taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

6.   Poola

Järgmised III taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | powiat działdowski, |
| --- | --- |

—

powiat działdowski,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | powiat iławski, |
| --- | --- |

—

powiat iławski,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| — | część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat żagański |
| --- | --- |

—

powiat żagański

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim,

w województwie łódzkim:

| — | gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie podlaskim:

| — | gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

7.   Rumeenia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

8.   Slovakkia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov

---

DIREKTIIVID

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/137

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2021/1269,

21. aprill 2021,

millega muudetakse delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 seoses jätkusuutlikkustegurite arvestamise lõimimisega tootejuhtimiskohustustesse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 12 ja artikli 24 lõiget 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleminek vähese CO2 heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega. |
| --- | --- |

(1)

Üleminek vähese CO2 heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega.

| (2) | Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust. |
| --- | --- |

(2)

Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust.

| (3) | 2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. |
| --- | --- |

(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv.

| (4) | Tegevuskava korrektse elluviimise korral suureneb investorite nõudlus jätkusuutlike investeeringute järele. Seetõttu on vaja täpsustada, et jätkusuutlikkustegurite ja -eesmärkidega arvestamine peab olema kajastatud tootejuhtimisnõuetes, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud direktiivis (EL) 2017/593 (5). |
| --- | --- |

(4)

Tegevuskava korrektse elluviimise korral suureneb investorite nõudlus jätkusuutlike investeeringute järele. Seetõttu on vaja täpsustada, et jätkusuutlikkustegurite ja -eesmärkidega arvestamine peab olema kajastatud tootejuhtimisnõuetes, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud direktiivis (EL) 2017/593 (5).

| (5) | Finantsinstrumente koostavad ja turustavad investeerimisühingud peaksid võtma arvesse jätkusuutlikkustegureid iga finantsinstrumendi heakskiitmise korras ning muudes tootejärelevalve- ja -juhtimiskordades kõigi selliste finantsinstrumentide puhul, mis on mõeldud turustamiseks klientidele, kes on huvitatud jätkusuutlikkusega seotud profiiliga finantsinstrumentidest. |
| --- | --- |

(5)

Finantsinstrumente koostavad ja turustavad investeerimisühingud peaksid võtma arvesse jätkusuutlikkustegureid iga finantsinstrumendi heakskiitmise korras ning muudes tootejärelevalve- ja -juhtimiskordades kõigi selliste finantsinstrumentide puhul, mis on mõeldud turustamiseks klientidele, kes on huvitatud jätkusuutlikkusega seotud profiiliga finantsinstrumentidest.

| (6) | Kuna sihtturg tuleks määrata kindlaks piisavalt üksikasjalikult, ei tohiks piisata üldisest väitest, et finantsinstrumendil on jätkusuutlikkusega seotud profiil. Finantsinstrumente koostavad ja turustavad investeerimisühingud peaksid pigem täpsustama, millisele konkreetsete jätkusuutlikkuseesmärkidega klientide rühmale turustamiseks finantsinstrument mõeldud on. |
| --- | --- |

(6)

Kuna sihtturg tuleks määrata kindlaks piisavalt üksikasjalikult, ei tohiks piisata üldisest väitest, et finantsinstrumendil on jätkusuutlikkusega seotud profiil. Finantsinstrumente koostavad ja turustavad investeerimisühingud peaksid pigem täpsustama, millisele konkreetsete jätkusuutlikkuseesmärkidega klientide rühmale turustamiseks finantsinstrument mõeldud on.

| (7) | Tagamaks, et jätkusuutlikkusteguritega finantsinstrumendid jäävad kergesti kättesaadavaks ka klientidele, kellel ei ole jätkusuutlikkuseelistusi, ei tohiks investeerimisühingutelt nõuda selliste kliendirühmade kindlakstegemist, kelle vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega jätkusuutlikkusteguritega finantsinstrument kokku ei sobi. |
| --- | --- |

(7)

Tagamaks, et jätkusuutlikkusteguritega finantsinstrumendid jäävad kergesti kättesaadavaks ka klientidele, kellel ei ole jätkusuutlikkuseelistusi, ei tohiks investeerimisühingutelt nõuda selliste kliendirühmade kindlakstegemist, kelle vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega jätkusuutlikkusteguritega finantsinstrument kokku ei sobi.

| (8) | Finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid tuleks esitada läbipaistval viisil, et turustaja saaks anda oma klientidele või potentsiaalsetele klientidele asjakohast teavet. |
| --- | --- |

(8)

Finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid tuleks esitada läbipaistval viisil, et turustaja saaks anda oma klientidele või potentsiaalsetele klientidele asjakohast teavet.

| (9) | Seepärast tuleks delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 muudatused

Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse lõige 5:

  „5.   „jätkusuutlikkustegurid“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 24 määratletud jätkusuutlikkustegurid.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse lõige 5:

„5.   „jätkusuutlikkustegurid“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 24 määratletud jätkusuutlikkustegurid.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „9.   Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad määraksid piisava täpsusega kindlaks iga finantsinstrumendi võimaliku sihtturu ja täpsustaksid, millist liiki klientide vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, sh jätkusuutlikkuseesmärkidega, finantsinstrument kokku sobib. Selle protsessi osana määrab ühing kindlaks, millis(t)e kliendirühma(de) vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega finantsinstrument kokku ei sobi, välja arvatud juhul, kui finantsinstrumendid võtavad arvesse jätkusuutlikkustegureid. Kui investeerimisühingud teevad finantsinstrumendi koostamiseks koostööd, tuleb kindlaks määrata ainult üks sihtturg.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„9.   Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad määraksid piisava täpsusega kindlaks iga finantsinstrumendi võimaliku sihtturu ja täpsustaksid, millist liiki klientide vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, sh jätkusuutlikkuseesmärkidega, finantsinstrument kokku sobib. Selle protsessi osana määrab ühing kindlaks, millis(t)e kliendirühma(de) vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega finantsinstrument kokku ei sobi, välja arvatud juhul, kui finantsinstrumendid võtavad arvesse jätkusuutlikkustegureid. Kui investeerimisühingud teevad finantsinstrumendi koostamiseks koostööd, tuleb kindlaks määrata ainult üks sihtturg.“;

| b) | lõige 11 asendatakse järgmisega:

  „11.   Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad teeks kindlaks, kas finantsinstrument sobib sihtturu kindlaksmääratud vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, kontrollides selleks muu hulgas järgmisi elemente:






  a) | finantsinstrumendi riski ja tootluse profiil vastab sihtturule; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 11 asendatakse järgmisega:

„11.   Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad teeks kindlaks, kas finantsinstrument sobib sihtturu kindlaksmääratud vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, kontrollides selleks muu hulgas järgmisi elemente:

a)

finantsinstrumendi riski ja tootluse profiil vastab sihtturule;

| b) | kui see on asjakohane, finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid vastavad sihtturule; |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid vastavad sihtturule;

| c) | finantsinstrumentide koostamisel lähtutakse kliendi jaoks kasulikest omadustest, mitte ärimudelist, mille kasumlikkus eeldab kliendi jaoks kehvi tulemusi.“; |
| --- | --- |

c)

finantsinstrumentide koostamisel lähtutakse kliendi jaoks kasulikest omadustest, mitte ärimudelist, mille kasumlikkus eeldab kliendi jaoks kehvi tulemusi.“;

| c) | lõikesse 13 lisatakse teine lõik:

  „Finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid esitatakse läbipaistval viisil ja nendega antakse turustajatele asjakohast teavet, et nõuetekohaselt arvesse võtta kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseesmärke.“; |
| --- | --- |

c)

lõikesse 13 lisatakse teine lõik:

„Finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid esitatakse läbipaistval viisil ja nendega antakse turustajatele asjakohast teavet, et nõuetekohaselt arvesse võtta kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseesmärke.“;

| d) | lõige 14 asendatakse järgmisega:

  „14.   Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad enda koostatud finantsinstrumente regulaarselt läbi vaataks, võttes arvesse kõiki sündmusi, mis võiksid oluliselt mõjutada kindlaksmääratud sihtturgu ähvardavat võimalikku riski. Investeerimisühingud kaaluvad, kas finantsinstrument vastab jätkuvalt sihtturu vajadustele, tunnustele ja eesmärkidele, sh jätkusuutlikkuseesmärkidele, ning kas seda turustatakse sihtturul või kas see jõuab klientideni, kelle vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega finantsinstrument kokku ei sobi.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 14 asendatakse järgmisega:

„14.   Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad enda koostatud finantsinstrumente regulaarselt läbi vaataks, võttes arvesse kõiki sündmusi, mis võiksid oluliselt mõjutada kindlaksmääratud sihtturgu ähvardavat võimalikku riski. Investeerimisühingud kaaluvad, kas finantsinstrument vastab jätkuvalt sihtturu vajadustele, tunnustele ja eesmärkidele, sh jätkusuutlikkuseesmärkidele, ning kas seda turustatakse sihtturul või kas see jõuab klientideni, kelle vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega finantsinstrument kokku ei sobi.“

| 3) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Liikmesriigid kohustavad investeerimisühinguid kehtestama piisava tootejuhtimiskorra, et tagada, et sellised tooted ja teenused, mida nad kavatsevad pakkuda või soovitada, sobivad kokku kindlaksmääratud sihtturu vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, sh jätkusuutlikkuseesmärkidega, ning et kavandatud turustusstrateegia vastab kindlaksmääratud sihtturule. Investeerimisühingud määravad nõuetekohaselt kindlaks ja hindavad, millises olukorras ja milliste vajadustega klientidele nad kavatsevad keskenduda, et tagada, et klientide huvid ei saa ärilise või rahastamise surve tõttu kahjustada. Selle protsessi osana määravad investeerimisühingud kindlaks, milliste kliendirühmade vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega toode või teenus kokku ei sobi, välja arvatud juhul, kui finantsinstrumendid võtavad arvesse jätkusuutlikkustegureid.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid kohustavad investeerimisühinguid kehtestama piisava tootejuhtimiskorra, et tagada, et sellised tooted ja teenused, mida nad kavatsevad pakkuda või soovitada, sobivad kokku kindlaksmääratud sihtturu vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, sh jätkusuutlikkuseesmärkidega, ning et kavandatud turustusstrateegia vastab kindlaksmääratud sihtturule. Investeerimisühingud määravad nõuetekohaselt kindlaks ja hindavad, millises olukorras ja milliste vajadustega klientidele nad kavatsevad keskenduda, et tagada, et klientide huvid ei saa ärilise või rahastamise surve tõttu kahjustada. Selle protsessi osana määravad investeerimisühingud kindlaks, milliste kliendirühmade vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega toode või teenus kokku ei sobi, välja arvatud juhul, kui finantsinstrumendid võtavad arvesse jätkusuutlikkustegureid.“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad pakutavad või soovitatavad investeerimistooted ning osutatavad teenused regulaarselt läbi vaataks, võttes arvesse kõiki sündmusi, mis võiksid oluliselt mõjutada kindlaksmääratud sihtturgu ähvardavat võimalikku riski. Ühingud hindavad vähemalt seda, kas toode või teenus vastab jätkuvalt kindlaksmääratud sihtturu vajadustele, tunnustele ja eesmärkidele, sh jätkusuutlikkuseesmärkidele, ning kas kavandatud turustusstrateegia on endiselt asjakohane. Kui ühingud saavad teada, et nad on konkreetse toote või teenuse sihtturu kindlaks määramisel eksinud või et toode või teenus enam kindlaksmääratud sihtturu olukorraga ei sobi, tuleb ühingul sihtturgu uuesti kaaluda ja/või ajakohastada tootejuhtimise korda (näiteks võib see vajalikuks osutada olukorras, kui toode muutub turumuutuste tõttu mittelikviidseks või väga volatiilseks).“ |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad pakutavad või soovitatavad investeerimistooted ning osutatavad teenused regulaarselt läbi vaataks, võttes arvesse kõiki sündmusi, mis võiksid oluliselt mõjutada kindlaksmääratud sihtturgu ähvardavat võimalikku riski. Ühingud hindavad vähemalt seda, kas toode või teenus vastab jätkuvalt kindlaksmääratud sihtturu vajadustele, tunnustele ja eesmärkidele, sh jätkusuutlikkuseesmärkidele, ning kas kavandatud turustusstrateegia on endiselt asjakohane. Kui ühingud saavad teada, et nad on konkreetse toote või teenuse sihtturu kindlaks määramisel eksinud või et toode või teenus enam kindlaksmääratud sihtturu olukorraga ei sobi, tuleb ühingul sihtturgu uuesti kaaluda ja/või ajakohastada tootejuhtimise korda (näiteks võib see vajalikuks osutada olukorras, kui toode muutub turumuutuste tõttu mittelikviidseks või väga volatiilseks).“

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 21. augustiks 2022. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 22. novembrist 2022.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Komisjoni 7. aprilli 2016. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2017/593, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses kliendi finantsinstrumentide ja vahendite kaitsmisega, tootejuhtimise kohustuste ja normidega, mida kohaldatakse teenustasu, vahendustasu või mis tahes muu rahalise või mitterahalise hüve maksmise või saamise suhtes (ELT L 87, 31.3.2017, lk 500).

5

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/141

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2021/1270,

21. aprill 2021,

millega muudetakse direktiivi 2010/43/EL seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega, millega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) peavad arvestama

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 3, artikli 14 lõiget 2 ja artikli 51 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleminek vähese CO2-heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega. |
| --- | --- |

(1)

Üleminek vähese CO2-heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe (2). Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega.

| (2) | Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust. |
| --- | --- |

(2)

Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe (3). Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust.

| (3) | 2018. aasta märtsis avaldas komisjon tegevuskava „Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud ja seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et fondivalitsejad peaksid osana oma kohustustest klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Niisiis ei peaks fondivalitsejad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni direktiivis 2010/43/EL (7) pole sõnaselgelt viidatud jätkusuutlikkusriskidele. Seetõttu ning selleks, et tagada sisekorra ja organisatsioonilise korra korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et fondivalitsejate protsessid, süsteemid ja sisekontroll peavad kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi. |
| --- | --- |

(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon tegevuskava „Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud ja seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et fondivalitsejad peaksid osana oma kohustustest klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Niisiis ei peaks fondivalitsejad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni direktiivis 2010/43/EL (7) pole sõnaselgelt viidatud jätkusuutlikkusriskidele. Seetõttu ning selleks, et tagada sisekorra ja organisatsioonilise korra korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et fondivalitsejate protsessid, süsteemid ja sisekontroll peavad kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi.

| (4) | Et fondivalitsejatel ja fondivalitsejata äriühinguna asutatud fondidel oleksid võrdsed tingimused ning vältida sellega seotud killustatust, ebaühtlust ja ennustamatust siseturu toimimises, tuleks jätkusuutlikkusriskidega seotud eeskirju kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet arvestades ka äriühinguna asutatud fondidele. |
| --- | --- |

(4)

Et fondivalitsejatel ja fondivalitsejata äriühinguna asutatud fondidel oleksid võrdsed tingimused ning vältida sellega seotud killustatust, ebaühtlust ja ennustamatust siseturu toimimises, tuleks jätkusuutlikkusriskidega seotud eeskirju kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet arvestades ka äriühinguna asutatud fondidele.

| (5) | Et säiliks investorikaitse kõrge tase, peaksid fondivalitsejad eurofondi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlaksmääramisel võtma arvesse selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega. Sellised konfliktid võivad tekkida asjaomaste töötajate töötasust või isiklikest tehingutest, tekitada rohepesu, investeerimisstrateegiate väärmüümist või -esitamist või tekkida sellest, et eri eurofondidel on sama fondivalitseja. |
| --- | --- |

(5)

Et säiliks investorikaitse kõrge tase, peaksid fondivalitsejad eurofondi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlaksmääramisel võtma arvesse selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega. Sellised konfliktid võivad tekkida asjaomaste töötajate töötasust või isiklikest tehingutest, tekitada rohepesu, investeerimisstrateegiate väärmüümist või -esitamist või tekkida sellest, et eri eurofondidel on sama fondivalitseja.

| (6) | Määruse (EL) 2019/2088 kohaselt peavad fondivalitsejad ja äriühinguna asutatud fondid, kes peavad analüüsima investeerimisotsuste peamist kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele või teevad seda teha vabatahtlikult, avalikustama, kuidas nende hoolsuskohustuse poliitikas sellise mõjuga arvestatakse. Et säiliks määruse (EL) 2019/2088 ja direktiivi 2010/43/EL kooskõla, peaks see kohustus kajastuma ka direktiivis 2010/43/EL. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2019/2088 kohaselt peavad fondivalitsejad ja äriühinguna asutatud fondid, kes peavad analüüsima investeerimisotsuste peamist kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele või teevad seda teha vabatahtlikult, avalikustama, kuidas nende hoolsuskohustuse poliitikas sellise mõjuga arvestatakse. Et säiliks määruse (EL) 2019/2088 ja direktiivi 2010/43/EL kooskõla, peaks see kohustus kajastuma ka direktiivis 2010/43/EL.

| (7) | Direktiivi 2010/43/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2010/43/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2010/43/EL muutmine

Direktiivi 2010/43/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 3 lisatakse järgmised punktid 11 ja 12:






  „11. | jätkusuutlikkusrisk – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 22 määratletud riskid; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 3 lisatakse järgmised punktid 11 ja 12:

„11.

jätkusuutlikkusrisk – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*1) artikli 2 punktis 22 määratletud riskid;

*1

| 12. | jätkusuutlikkustegurid – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 24 määratletud tegurid. |
| --- | --- |

12.

jätkusuutlikkustegurid – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 24 määratletud tegurid.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Artikli 4 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Liikmesriigid peavad tagama, et fondivalitsejad arvestavad esimeses lõigus sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid peavad tagama, et fondivalitsejad arvestavad esimeses lõigus sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.“

| 3) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige 5:

  „5.   Liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et fondivalitsejatel on lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud otstarbel tulemuslikuks jätkusuutlikkusriskidega arvestamiseks vajalikud ressursid ja oskusteave.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige 5:

„5.   Liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et fondivalitsejatel on lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud otstarbel tulemuslikuks jätkusuutlikkusriskidega arvestamiseks vajalikud ressursid ja oskusteave.“

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel 5a:

  „Artikkel 5a
  Äriühinguna asutatud fondide kohustus arvestada eurofondide valitsemisel jätkusuutlikkusriskidega
  Liikmesriigid tagavad, et äriühinguna asutatud fondid võtavad eurofondide valitsemisel arvesse jätkusuutlikkusriske, arvestades sealjuures ka äriühinguna asutatud fondide äritegevuse olemust, ulatust ja keerukust.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel 5a:

„Artikkel 5a

Äriühinguna asutatud fondide kohustus arvestada eurofondide valitsemisel jätkusuutlikkusriskidega

Liikmesriigid tagavad, et äriühinguna asutatud fondid võtavad eurofondide valitsemisel arvesse jätkusuutlikkusriske, arvestades sealjuures ka äriühinguna asutatud fondide äritegevuse olemust, ulatust ja keerukust.“

| 5) | Artikli 9 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt g:






  „g) | vastutab punktides a–f nimetatud tegevustes jätkusuutlikkusriskidega arvestamise eest.“ |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 9 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt g:

„g)

vastutab punktides a–f nimetatud tegevustes jätkusuutlikkusriskidega arvestamise eest.“

| 6) | Artiklisse 17 lisatakse järgmine lõige 3:

  „3.   Liikmesriigid tagavad, et kui fondivalitsejad määravad kindlaks eurofondi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liike, võtavad nad arvesse ka selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega.“ |
| --- | --- |

6)

Artiklisse 17 lisatakse järgmine lõige 3:

„3.   Liikmesriigid tagavad, et kui fondivalitsejad määravad kindlaks eurofondi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liike, võtavad nad arvesse ka selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega.“

| 7) | Artiklisse 23 lisatakse järgmised lõiked 5 ja 6:

  „5.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad arvestavad lõigetes 1–4 sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.


  6.   Liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et kui fondivalitsejad või äriühinguna asutatud fondid analüüsivad investeerimisotsuste olulisimat kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele (nagu on kirjeldatud määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a või nõutud artikli 4 lõigetes 3 ja 4), arvestavad nad sellise mõjuga ka käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud nõuete täitmisel.“ |
| --- | --- |

7)

Artiklisse 23 lisatakse järgmised lõiked 5 ja 6:

„5.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad arvestavad lõigetes 1–4 sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.

6.   Liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et kui fondivalitsejad või äriühinguna asutatud fondid analüüsivad investeerimisotsuste olulisimat kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele (nagu on kirjeldatud määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a või nõutud artikli 4 lõigetes 3 ja 4), arvestavad nad sellise mõjuga ka käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud nõuete täitmisel.“

| 8) | Artikli 38 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Riskijuhtimispoliitika hõlmab protseduure, mis võimaldavad fondivalitsejal hinnata iga valitsetava eurofondi turu-, likviidsus-, jätkusuutlikkus- ja vastaspooleriske ning fondi kõiki muid riske (sh tegevusriske), mis võivad iga valitsetava eurofondi puhul olla olulised.“ |
| --- | --- |

8)

Artikli 38 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Riskijuhtimispoliitika hõlmab protseduure, mis võimaldavad fondivalitsejal hinnata iga valitsetava eurofondi turu-, likviidsus-, jätkusuutlikkus- ja vastaspooleriske ning fondi kõiki muid riske (sh tegevusriske), mis võivad iga valitsetava eurofondi puhul olla olulised.“

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. juuliks 2022. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. augustist 2022.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad ametliku avaldamise korral neisse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi üle otsustavad liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Adressaadid

Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

1

(2)  Nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 1. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/43/EL, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga (ELT L 176, 10.7.2010, lk 42).

7

---

OTSUSED

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/145

---

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS (EL, Euratom) 2021/1271,

26. juuli 2021,

millega nimetatakse ametisse Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktor

EUROOPA PARLAMENT, EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist, (1) ja eriti selle artikli 6 lõiget 3,

võttes arvesse kandidaatide nimekirja, mille on 15. juulil 2021. aastal esitanud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni peasekretäridest koosnev valikukomisjon pärast avaliku kandideerimismenetluse läbiviimist, eesmärgiga nimetada ametisse Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktor,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 lõikega 1 asutatakse Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 lõikega 1 asutatakse Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet.

| (2) | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktori nimetavad pikendamise võimaluseta viieks aastaks ametisse Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühisel kokkuleppel nende kolme institutsiooni peasekretäridest koosneva valikukomisjoni ettepanekute alusel pärast avaliku kandideerimismenetluse läbiviimist, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktori nimetavad pikendamise võimaluseta viieks aastaks ametisse Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühisel kokkuleppel nende kolme institutsiooni peasekretäridest koosneva valikukomisjoni ettepanekute alusel pärast avaliku kandideerimismenetluse läbiviimist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga nimetatakse Pascal SCHONARD Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktoriks ajavahemikuks 1. septembrist 2021 kuni 31. augustini 2026.

2.   Direktor nimetatakse palgaastme AD 12 esimese järgu ajutiseks teenistujaks.

3.   Ametisse nimetamisel peab ametisse nimetatav direktor allkirjastama käesoleva otsuse lisas esitatud deklaratsiooni huvide konflikti puudumise ja sõltumatuse kohta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. juuli 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D.M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

J. PODGORŠEK

Komisjoni nimel

asepresident

M. ŠEFČOVIČ

---

(1)  
  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

1

---

LISA

DEKLARATSIOON HUVIDE KONFLIKTI PUUDUMISE JA SÕLTUMATUSE KOHTA

Mina, allakirjutanu, ......, kinnitan, et olen võtnud teadmiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist, artikli 6 lõike 3 ja olen Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktori ülesannete täitmisel täielikult sõltumatu ning järgin täiel määral nimetatud määruse eeskirju. Ameti nimel tegutsedes ei taotle ma ega võta vastu juhiseid üheltki institutsioonilt või valitsuselt ega üheltki teiselt organilt, üksuselt või asutuselt. Ma hoidun igasugusest tegevusest, mis ei vasta minu ülesannete laadile.

Kinnitan, et ma ei ole endale teadaolevalt olukorras, kus mul on huvide konflikt. Huvide konflikt esineb siis, kui ameti direktori ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, eraelu, poliitiliste, rahvuslike, filosoofiliste või usuliste sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad minu ja määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaste rahaliste vahendite saaja ühistest huvidest. Eelkõige kinnitan, et ma ei ole Euroopa Parlamendi liige, ei ole üheski valitud ametis ega ole Euroopa tasandi erakonna või Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse praegune või endine töötaja.

[Koht, kuupäev],

[KUUPÄEV +ametisse nimetatava direktori ALLKIRI]

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/148

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1272,

30. juuli 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Vatikani Linnriigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud kooskõlas standarditega, mis on samaväärsed kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesoleva otsuse kohaselt samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Vatikani Linnriik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi kohaldatakse määruse (EL) 2021/954 alusel sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Vatikani Linnriik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud kooskõlas standarditega, mis on samaväärsed kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesoleva otsuse kohaselt samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Vatikani Linnriik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi kohaldatakse määruse (EL) 2021/954 alusel sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Vatikani Linnriik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | Vatikani Linnriigi taotlusel tegi komisjon 29. juunil 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et Vatikani Linnriigi poolt süsteemi „VA-EUDCC-GW“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendid on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga, mis võimaldab kontrollida nende ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Vatikani Linnriik on välja andnud vastavalt süsteemile „VA-EUDCC-GW“, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(3)

Vatikani Linnriigi taotlusel tegi komisjon 29. juunil 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et Vatikani Linnriigi poolt süsteemi „VA-EUDCC-GW“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendid on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga, mis võimaldab kontrollida nende ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Vatikani Linnriik on välja andnud vastavalt süsteemile „VA-EUDCC-GW“, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (4) | 9. juulil 2021 esitas Vatikani Linnriik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimistõendite väljaandmise kohta vastavalt süsteemile „VA-EUDCC-GW“. Vatikani Linnriik teatas komisjonile, et tema arvates antakse Vatikani COVID-19 vaktsineerimistõendeid välja kooskõlas standardi- ja tehnoloogiasüsteemiga, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga, mis võimaldab kontrollida nende ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et Vatikani Linnriigi poolt süsteemi „VA-EUDCC-GW“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(4)

9. juulil 2021 esitas Vatikani Linnriik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimistõendite väljaandmise kohta vastavalt süsteemile „VA-EUDCC-GW“. Vatikani Linnriik teatas komisjonile, et tema arvates antakse Vatikani COVID-19 vaktsineerimistõendeid välja kooskõlas standardi- ja tehnoloogiasüsteemiga, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga, mis võimaldab kontrollida nende ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et Vatikani Linnriigi poolt süsteemi „VA-EUDCC-GW“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (5) | Lisaks teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et ta annab koostalitlusvõimelised vaktsineerimistõendid välja ka COVID-19 vaktsiini Comirnaty jaoks. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et ta annab koostalitlusvõimelised vaktsineerimistõendid välja ka COVID-19 vaktsiini Comirnaty jaoks.

| (6) | Samuti teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid on välja andnud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. Vatikani Linnriik teatas komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimistõendeid vaktsiinide puhul, millel on kogu ELi hõlmav müügiluba (toetudes Euroopa Ravimiameti arvamusele), vaktsiinide puhul, millele mõne ELi liikmesriigi pädev asutus on andnud ajutise müügiloa, ning vaktsiinide puhul, mis on läbinud WHO erakorralise kasutusloa saamise menetluse. Veel teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et ta aktsepteerib terviseohutuse komitee loetellu kantud NAAT-testidel (nt RT-PCR) ja antigeeni kiirtestidel põhinevaid testimistõendeid. Samuti teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et ta aktsepteerib NAAT-testidel (nt RT-PCR) põhinevaid läbipõdemistõendeid. |
| --- | --- |

(6)

Samuti teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid on välja andnud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. Vatikani Linnriik teatas komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimistõendeid vaktsiinide puhul, millel on kogu ELi hõlmav müügiluba (toetudes Euroopa Ravimiameti arvamusele), vaktsiinide puhul, millele mõne ELi liikmesriigi pädev asutus on andnud ajutise müügiloa, ning vaktsiinide puhul, mis on läbinud WHO erakorralise kasutusloa saamise menetluse. Veel teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et ta aktsepteerib terviseohutuse komitee loetellu kantud NAAT-testidel (nt RT-PCR) ja antigeeni kiirtestidel põhinevaid testimistõendeid. Samuti teatas Vatikani Linnriik komisjonile, et ta aktsepteerib NAAT-testidel (nt RT-PCR) põhinevaid läbipõdemistõendeid.

| (7) | 22. juulil 2021 teavitas Vatikani Linnriik komisjoni ka sellest, et liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EL) 2021/953 välja antud vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite kontrollimisel töödeldakse tõendites sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada omaniku vaktsineerimisstaatust, testitulemust või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(7)

22. juulil 2021 teavitas Vatikani Linnriik komisjoni ka sellest, et liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EL) 2021/953 välja antud vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite kontrollimisel töödeldakse tõendites sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada omaniku vaktsineerimisstaatust, testitulemust või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata.

| (8) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Vatikani Linnriigi poolt Vatikani süsteemi „VA-EUDCC-GW“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(8)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Vatikani Linnriigi poolt Vatikani süsteemi „VA-EUDCC-GW“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (9) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimistõendeid, mille Vatikani Linnriik on välja andnud vastavalt süsteemile „VA-EUDCC-GW“, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimistõendeid, mille Vatikani Linnriik on välja andnud vastavalt süsteemile „VA-EUDCC-GW“, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 osutatud tingimustel.

| (10) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Vatikani Linnriik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Vatikani Linnriik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (11) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (12) | Pidades silmas vajadust ühendada Vatikani Linnriik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(12)

Pidades silmas vajadust ühendada Vatikani Linnriik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vatikani Linnriigi poolt süsteemi „VA-EUDCC-GW“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

Artikkel 2

Vatikani Linnriik ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 30. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/954, 14. juuni 2021, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

---

| 2.8.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/151

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1273,

30. juuli 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks San Marino välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud kooskõlas standarditega, mis on samaväärsed kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesoleva otsuse kohaselt samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille San Marino on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi kohaldatakse määruse (EL) 2021/954 alusel sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 tõendite suhtes, mille San Marino on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud kooskõlas standarditega, mis on samaväärsed kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesoleva otsuse kohaselt samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille San Marino on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi kohaldatakse määruse (EL) 2021/954 alusel sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 tõendite suhtes, mille San Marino on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | San Marino taotlusel tegi komisjon 30. juunil 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et San Marino poolt San Marino digitaalse COVID-tõendi süsteemi „smdcc“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga, mis võimaldab kontrollida nende ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 tõendid, mille San Marino on välja andnud vastavalt süsteemile „smdcc“, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(3)

San Marino taotlusel tegi komisjon 30. juunil 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et San Marino poolt San Marino digitaalse COVID-tõendi süsteemi „smdcc“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga, mis võimaldab kontrollida nende ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 tõendid, mille San Marino on välja andnud vastavalt süsteemile „smdcc“, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (4) | 14. juulil 2021 esitas San Marino komisjonile teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta vastavalt süsteemile „smdcc“. San Marino teatas komisjonile, et tema arvates antakse San Marino COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi- ja tehnoloogiasüsteemiga, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga, mis võimaldab kontrollida nende ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas San Marino komisjonile, et San Marino poolt süsteemi „smdcc“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(4)

14. juulil 2021 esitas San Marino komisjonile teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta vastavalt süsteemile „smdcc“. San Marino teatas komisjonile, et tema arvates antakse San Marino COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi- ja tehnoloogiasüsteemiga, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga, mis võimaldab kontrollida nende ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas San Marino komisjonile, et San Marino poolt süsteemi „smdcc“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (5) | Lisaks teatas San Marino komisjonile, et ta annab koostalitlusvõimelised vaktsineerimistõendid välja COVID-19 vaktsiinidele, mille hulka praegu kuuluvad Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen ja Sputnik V. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks teatas San Marino komisjonile, et ta annab koostalitlusvõimelised vaktsineerimistõendid välja COVID-19 vaktsiinidele, mille hulka praegu kuuluvad Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen ja Sputnik V.

| (6) | Lisaks teatas San Marino komisjonile, et ta annab koostalitlusvõimelised testimistõendid välja üksnes selliste nukleiinhappe amplifitseerimise testide või antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse (4) alusel heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas San Marino komisjonile, et ta annab koostalitlusvõimelised testimistõendid välja üksnes selliste nukleiinhappe amplifitseerimise testide või antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse (4) alusel heaks kiitnud.

| (7) | Samuti teatas San Marino komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid on välja andnud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. San Marino teatas komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimistõendeid vaktsiinide puhul, millel on kogu ELi hõlmav müügiluba (toetudes Euroopa Ravimiameti arvamusele), vaktsiinide puhul, millele mõne ELi liikmesriigi pädev asutus on andnud ajutise müügiloa, ning vaktsiinide puhul, mis on läbinud WHO erakorralise kasutusloa saamise menetluse. Veel teatas San Marino komisjonile, et ta aktsepteerib terviseohutuse komitee loetellu kantud NAAT-testidel (nt RT-PCR) ja antigeeni kiirtestidel põhinevaid testimistõendeid. San Marino aktsepteerib NAAT-testidel (nt RT-PCR) põhinevaid läbipõdemistõendeid. |
| --- | --- |

(7)

Samuti teatas San Marino komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid on välja andnud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. San Marino teatas komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimistõendeid vaktsiinide puhul, millel on kogu ELi hõlmav müügiluba (toetudes Euroopa Ravimiameti arvamusele), vaktsiinide puhul, millele mõne ELi liikmesriigi pädev asutus on andnud ajutise müügiloa, ning vaktsiinide puhul, mis on läbinud WHO erakorralise kasutusloa saamise menetluse. Veel teatas San Marino komisjonile, et ta aktsepteerib terviseohutuse komitee loetellu kantud NAAT-testidel (nt RT-PCR) ja antigeeni kiirtestidel põhinevaid testimistõendeid. San Marino aktsepteerib NAAT-testidel (nt RT-PCR) põhinevaid läbipõdemistõendeid.

| (8) | 22. juulil 2021 teavitas San Marino komisjoni ka sellest, et liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EL) 2021/953 välja antud vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite kontrollimisel töödeldakse tõendites sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada omaniku vaktsineerimisstaatust, testitulemust või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(8)

22. juulil 2021 teavitas San Marino komisjoni ka sellest, et liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EL) 2021/953 välja antud vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite kontrollimisel töödeldakse tõendites sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada omaniku vaktsineerimisstaatust, testitulemust või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata.

| (9) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et San Marino poolt San Marino süsteemi „smdcc“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(9)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et San Marino poolt San Marino süsteemi „smdcc“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (10) | Seepärast tuleks COVID-19 tõendeid, mille San Marino on välja andnud vastavalt süsteemile „smdcc“, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks COVID-19 tõendeid, mille San Marino on välja andnud vastavalt süsteemile „smdcc“, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel.

| (11) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks San Marino ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks San Marino ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (12) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (13) | Pidades silmas vajadust ühendada San Marino võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(13)

Pidades silmas vajadust ühendada San Marino võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (14) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

San Marino poolt süsteemi „smdcc“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

Artikkel 2

San Marino ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 30. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/954, 14. juuni 2021, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovitus COVID-19 antigeeni kiirtestide ELis kasutamise ja valideerimise ning testitulemuste vastastikuse tunnustamise ühise raamistiku kohta (ELT C 24, 22.1.2021, lk 1).

4

---