# Europeiska unionens L 277/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 277 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången2 augusti 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 277

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången2 augusti 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1253 av den 21 april 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/565 vad gäller integrering av hållbarhetsfaktorer, hållbarhetsrisker och hållbarhetspreferenser i vissa organisatoriska krav och villkor för verksamheten för värdepappersföretag (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1254 av den 21 april 2021 om rättelse av delegerad förordning (EU) 2017/565 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och definitioner för tillämpning av det direktivet (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1255 av den 21 april 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 231/2013 vad gäller hållbarhetsrisker och hållbarhetsfaktorer som ska beaktas av förvaltare av alternativa investeringsfonder (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1256 av den 21 april 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/35 vad gäller integrering av hållbarhetsrisker i försäkrings- och återförsäkringsföretags företagsstyrning (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1257 av den 21 april 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/2358 och delegerad förordning (EU) 2017/2359 vad gäller integrering av hållbarhetsfaktorer, hållbarhetsrisker och hållbarhetspreferenser i produkttillsyns- och styrningskraven för försäkringsföretag och försäkringsdistributörer samt i uppföranderegler och investeringsrådgivning för försäkringsbaserade investeringsprodukter (
  1
  ) | 18 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1258 av den 26 juli 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Őrségi tökmagolaj (SGB)) | 25 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1259 av den 26 juli 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tuzséri alma (SUB)) | 26 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1260 av den 26 juli 2021 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pera Mantovana [SGB]) | 27 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1261 av den 26 juli 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Olio di Roma [SGB]) | 28 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1262 av den 26 juli 2021 om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Iaşi (SUB)) | 29 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1263 av den 26 juli 2021 om beviljande av skydd enligt artikel 99 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av namnet Muškat momjanski/Moscato di Momiano (SUB) | 30 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1264 av den 26 juli 2021 om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Coteaux du Libron [SGB]) | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1265 av den 26 juli 2021 om registrering av en geografisk beteckning för en spritdryck i enlighet med artikel 30.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 (Bayerischer Bärwurz) | 32 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1266 av den 29 juli 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 34 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1267 av den 29 juli 2021 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 | 62 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1268 av den 29 juli 2021 om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (
  1
  ) | 99 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2021/1269 av den 21 april 2021 om ändring av delegerat direktiv (EU) 2017/593 vad gäller integrering av hållbarhetsfaktorer i produktstyrningskrav (
  1
  ) | 137 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2021/1270 av den 21 april 2021 om ändring av direktiv 2010/43/EU vad gäller hållbarhetsrisker och hållbarhetsfaktorer som ska beaktas för företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (
  1
  ) | 141 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut (EU, Euratom) 2021/1271 av den 26 juli 2021 om utnämning av direktören för myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser | 145 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1272 av den 30 juli 2021 om fastställande, för att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Vatikanstaten är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 148 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1273 av den 30 juli 2021 om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av San Marino är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 151 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1253 av den 21 april 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/565 vad gäller integrering av hållbarhetsfaktorer, hållbarhetsrisker och hållbarhetspreferenser i vissa organisatoriska krav och villkor för verksamheten för värdepappersföretag (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1254 av den 21 april 2021 om rättelse av delegerad förordning (EU) 2017/565 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och definitioner för tillämpning av det direktivet (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1255 av den 21 april 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 231/2013 vad gäller hållbarhetsrisker och hållbarhetsfaktorer som ska beaktas av förvaltare av alternativa investeringsfonder (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1256 av den 21 april 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/35 vad gäller integrering av hållbarhetsrisker i försäkrings- och återförsäkringsföretags företagsstyrning (
  1
  )

1

14

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1257 av den 21 april 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/2358 och delegerad förordning (EU) 2017/2359 vad gäller integrering av hållbarhetsfaktorer, hållbarhetsrisker och hållbarhetspreferenser i produkttillsyns- och styrningskraven för försäkringsföretag och försäkringsdistributörer samt i uppföranderegler och investeringsrådgivning för försäkringsbaserade investeringsprodukter (
  1
  )

1

18

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1258 av den 26 juli 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Őrségi tökmagolaj (SGB))

25

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1259 av den 26 juli 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tuzséri alma (SUB))

26

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1260 av den 26 juli 2021 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pera Mantovana [SGB])

27

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1261 av den 26 juli 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Olio di Roma [SGB])

28

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1262 av den 26 juli 2021 om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Iaşi (SUB))

29

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1263 av den 26 juli 2021 om beviljande av skydd enligt artikel 99 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av namnet Muškat momjanski/Moscato di Momiano (SUB)

30

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1264 av den 26 juli 2021 om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Coteaux du Libron [SGB])

31

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1265 av den 26 juli 2021 om registrering av en geografisk beteckning för en spritdryck i enlighet med artikel 30.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 (Bayerischer Bärwurz)

32

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1266 av den 29 juli 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

34

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1267 av den 29 juli 2021 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

62

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1268 av den 29 juli 2021 om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (
  1
  )

1

99

DIREKTIV

*

Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2021/1269 av den 21 april 2021 om ändring av delegerat direktiv (EU) 2017/593 vad gäller integrering av hållbarhetsfaktorer i produktstyrningskrav (
  1
  )

1

137

*

Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2021/1270 av den 21 april 2021 om ändring av direktiv 2010/43/EU vad gäller hållbarhetsrisker och hållbarhetsfaktorer som ska beaktas för företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (
  1
  )

1

141

BESLUT

*

Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut (EU, Euratom) 2021/1271 av den 26 juli 2021 om utnämning av direktören för myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

145

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1272 av den 30 juli 2021 om fastställande, för att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Vatikanstaten är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

148

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1273 av den 30 juli 2021 om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av San Marino är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

151

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/1253

av den 21 april 2021

om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/565 vad gäller integrering av hållbarhetsfaktorer, hållbarhetsrisker och hållbarhetspreferenser i vissa organisatoriska krav och villkor för verksamheten för värdepappersföretag

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artiklarna 16.12, 24.13 och 25.8, och

av följande skäl:

| (1) | Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens. |
| --- | --- |

(1)

Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens.

| (2) | Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering. |
| --- | --- |

(2)

Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering.

| (3) | I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (5) och visade att det är nödvändigt att klargöra att det bör ingå i värdepappersföretags uppdrag gentemot sina kunder och presumtiva kunder att beakta hållbarhetsfaktorer. Värdepappersföretag bör därför fortlöpande beakta inte bara alla relevanta finansiella risker utan även alla relevanta hållbarhetsrisker som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (6) och som, om de skulle inträffa, kan ha en faktisk eller potentiell betydande negativ inverkan på investeringens värde. Hållbarhetsrisker nämns inte uttryckligen i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/565 (7). Av det skälet, och för att säkerställa att interna förfaranden och organisatoriska arrangemang verkligen införs och följs, är det nödvändigt att klargöra att värdepappersföretags processer, system och interna kontroller bör ta hänsyn till hållbarhetsrisker och att det krävs teknisk kapacitet och kunskap för att analysera dessa risker. |
| --- | --- |

(3)

I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (5) och visade att det är nödvändigt att klargöra att det bör ingå i värdepappersföretags uppdrag gentemot sina kunder och presumtiva kunder att beakta hållbarhetsfaktorer. Värdepappersföretag bör därför fortlöpande beakta inte bara alla relevanta finansiella risker utan även alla relevanta hållbarhetsrisker som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (6) och som, om de skulle inträffa, kan ha en faktisk eller potentiell betydande negativ inverkan på investeringens värde. Hållbarhetsrisker nämns inte uttryckligen i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/565 (7). Av det skälet, och för att säkerställa att interna förfaranden och organisatoriska arrangemang verkligen införs och följs, är det nödvändigt att klargöra att värdepappersföretags processer, system och interna kontroller bör ta hänsyn till hållbarhetsrisker och att det krävs teknisk kapacitet och kunskap för att analysera dessa risker.

| (4) | För att ha ett starkt investerarskydd bör värdepappersföretag, när de identifierar vilka typer av intressekonflikter som kan skada en kunds eller en presumtiv kunds intressen, inkludera de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att kundens hållbarhetspreferenser integreras i deras processer, system och interna kontroller. För befintliga kunder, för vilka en lämplighetsbedömning redan har gjorts, bör värdepappersföretag ha möjlighet att fastställa kundens individuella hållbarhetspreferenser i samband med nästa regelbundna uppdatering av denna lämplighetsbedömning. |
| --- | --- |

(4)

För att ha ett starkt investerarskydd bör värdepappersföretag, när de identifierar vilka typer av intressekonflikter som kan skada en kunds eller en presumtiv kunds intressen, inkludera de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att kundens hållbarhetspreferenser integreras i deras processer, system och interna kontroller. För befintliga kunder, för vilka en lämplighetsbedömning redan har gjorts, bör värdepappersföretag ha möjlighet att fastställa kundens individuella hållbarhetspreferenser i samband med nästa regelbundna uppdatering av denna lämplighetsbedömning.

| (5) | Värdepappersföretag som tillhandahåller investeringsrådgivning och portföljförvaltning bör kunna ställa frågor för att fastställa en kunds individuella hållbarhetspreferenser och därmed kunna rekommendera kunden lämpliga finansiella instrument. I enlighet med värdepappersföretagets skyldighet att agera i kundens bästa intresse bör rekommendationer till kunder och presumtiva kunder ta hänsyn till både de finansiella mål och eventuella hållbarhetspreferenser som kunderna har uttryckt. Det är därför nödvändigt att klargöra att värdepappersföretag bör inrätta lämpliga arrangemang för att säkerställa att integreringen av hållbarhetsfaktorer i rådgivningsprocessen och portföljförvaltningen inte leder till vilseledande försäljning eller vilseledande information om att finansiella instrument eller strategier motsvarar hållbarhetspreferenserna när så inte är fallet. För att undvika sådan vilseledande försäljning eller vilseledande information bör värdepappersföretag som tillhandahåller investeringsrådgivning först bedöma kundens eller den presumtiva kundens investeringsmål, tidshorisont och individuella omständigheter innan de frågar dem om deras eventuella hållbarhetspreferenser. |
| --- | --- |

(5)

Värdepappersföretag som tillhandahåller investeringsrådgivning och portföljförvaltning bör kunna ställa frågor för att fastställa en kunds individuella hållbarhetspreferenser och därmed kunna rekommendera kunden lämpliga finansiella instrument. I enlighet med värdepappersföretagets skyldighet att agera i kundens bästa intresse bör rekommendationer till kunder och presumtiva kunder ta hänsyn till både de finansiella mål och eventuella hållbarhetspreferenser som kunderna har uttryckt. Det är därför nödvändigt att klargöra att värdepappersföretag bör inrätta lämpliga arrangemang för att säkerställa att integreringen av hållbarhetsfaktorer i rådgivningsprocessen och portföljförvaltningen inte leder till vilseledande försäljning eller vilseledande information om att finansiella instrument eller strategier motsvarar hållbarhetspreferenserna när så inte är fallet. För att undvika sådan vilseledande försäljning eller vilseledande information bör värdepappersföretag som tillhandahåller investeringsrådgivning först bedöma kundens eller den presumtiva kundens investeringsmål, tidshorisont och individuella omständigheter innan de frågar dem om deras eventuella hållbarhetspreferenser.

| (6) | De finansiella instrument som hittills har utvecklats har varierande ambitionsnivå vad gäller hållbarhet. För att kunder eller presumtiva kunder ska förstå den varierande graden av hållbarhet och kunna fatta väl underbyggda investeringsbeslut i fråga om hållbarhet bör värdepappersföretag som erbjuder investeringsrådgivning och portföljförvaltning förklara skillnaden mellan, å ena sidan, finansiella instrument som helt eller delvis eftersträvar hållbara investeringar i ekonomiska verksamheter som anses vara miljömässigt hållbara enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (8), hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i förordning (EU) 2019/2088 och finansiella instrument som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer, vilka kan rekommenderas kunder såsom uppfyllande deras individuella hållbarhetspreferenser, och, å andra sidan, andra finansiella instrument som saknar dessa specifika inslag och inte bör kunna rekommenderas kunder eller presumtiva kunder som har individuella hållbarhetspreferenser. |
| --- | --- |

(6)

De finansiella instrument som hittills har utvecklats har varierande ambitionsnivå vad gäller hållbarhet. För att kunder eller presumtiva kunder ska förstå den varierande graden av hållbarhet och kunna fatta väl underbyggda investeringsbeslut i fråga om hållbarhet bör värdepappersföretag som erbjuder investeringsrådgivning och portföljförvaltning förklara skillnaden mellan, å ena sidan, finansiella instrument som helt eller delvis eftersträvar hållbara investeringar i ekonomiska verksamheter som anses vara miljömässigt hållbara enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (8), hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i förordning (EU) 2019/2088 och finansiella instrument som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer, vilka kan rekommenderas kunder såsom uppfyllande deras individuella hållbarhetspreferenser, och, å andra sidan, andra finansiella instrument som saknar dessa specifika inslag och inte bör kunna rekommenderas kunder eller presumtiva kunder som har individuella hållbarhetspreferenser.

| (7) | Det är nödvändigt åtgärda problemen med ”grönmålning”, i synnerhet att en orättvis konkurrensfördel uppnås genom att ett finansiellt instrument rekommenderas som miljövänligt eller hållbart när det i själva verket inte uppfyller grundläggande miljömässiga eller andra hållbarhetsrelaterade krav. För att förhindra vilseledande försäljning och grönmålning bör värdepappersföretag inte rekommendera, eller handla med, finansiella instrument såsom uppfyllande individuella hållbarhetspreferenser när så inte är fallet. Värdepappersföretag bör för sina kunder eller presumtiva kunder klargöra skälen till varför de inte gör detta och dessa skäl bör dokumenteras. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt åtgärda problemen med ”grönmålning”, i synnerhet att en orättvis konkurrensfördel uppnås genom att ett finansiellt instrument rekommenderas som miljövänligt eller hållbart när det i själva verket inte uppfyller grundläggande miljömässiga eller andra hållbarhetsrelaterade krav. För att förhindra vilseledande försäljning och grönmålning bör värdepappersföretag inte rekommendera, eller handla med, finansiella instrument såsom uppfyllande individuella hållbarhetspreferenser när så inte är fallet. Värdepappersföretag bör för sina kunder eller presumtiva kunder klargöra skälen till varför de inte gör detta och dessa skäl bör dokumenteras.

| (8) | Det är nödvändigt att klargöra att finansiella instrument som inte kan anses motsvara individuella hållbarhetspreferenser ändå kan rekommenderas av värdepappersföretag, men inte såsom motsvarande individuella hållbarhetspreferenser. För att möjliggöra ytterligare rekommendationer till kunder eller presumtiva kunder, när finansiella instrument inte motsvarar deras hållbarhetspreferenser, bör kunderna ha möjlighet att ändra informationen om sina hållbarhetspreferenser. För att förhindra vilseledande försäljning och grönmålning bör värdepappersföretag spara dokumentation om kundens beslut och kundens motivering av ändringen. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att klargöra att finansiella instrument som inte kan anses motsvara individuella hållbarhetspreferenser ändå kan rekommenderas av värdepappersföretag, men inte såsom motsvarande individuella hållbarhetspreferenser. För att möjliggöra ytterligare rekommendationer till kunder eller presumtiva kunder, när finansiella instrument inte motsvarar deras hållbarhetspreferenser, bör kunderna ha möjlighet att ändra informationen om sina hållbarhetspreferenser. För att förhindra vilseledande försäljning och grönmålning bör värdepappersföretag spara dokumentation om kundens beslut och kundens motivering av ändringen.

| (9) | Delegerad förordning (EU) 2017/565 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Delegerad förordning (EU) 2017/565 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Behöriga myndigheter och värdepappersföretag bör ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya kraven i denna förordning. Tillämpningen av förordningen bör därför senareläggas. |
| --- | --- |

(10)

Behöriga myndigheter och värdepappersföretag bör ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya kraven i denna förordning. Tillämpningen av förordningen bör därför senareläggas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerad förordning (EU) 2017/565

Delegerad förordning (EU) 2017/565 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska följande punkter läggas till som punkterna 7, 8 och 9:






  ”7. | hållbarhetspreferenser: en kunds eller presumtiv kunds val om huruvida någon av följande finansiella produkter ska integreras i kundens investeringsstrategi:






  a) | Ett finansiellt instrument i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en viss minimiandel ska investeras i miljömässigt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (*1). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska följande punkter läggas till som punkterna 7, 8 och 9:

”7.

hållbarhetspreferenser: en kunds eller presumtiv kunds val om huruvida någon av följande finansiella produkter ska integreras i kundens investeringsstrategi:

hållbarhetspreferenser

a)

Ett finansiellt instrument i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en viss minimiandel ska investeras i miljömässigt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (*1).

*1

| b) | Ett finansiellt instrument i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en viss minimiandel ska investeras i hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*2). |
| --- | --- |

b)

Ett finansiellt instrument i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en viss minimiandel ska investeras i hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*2).

*2

| c) | Ett finansiellt instrument som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer vilka kvalitativa eller kvantitativa inslag som ska påvisa att så sker. |
| --- | --- |

c)

Ett finansiellt instrument som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer vilka kvalitativa eller kvantitativa inslag som ska påvisa att så sker.

| 8. | hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i förordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

8.

hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i förordning (EU) 2019/2088.

hållbarhetsfaktorer

| 9. | hållbarhetsrisk: hållbarhetsrisk enligt definitionen i artikel 2.22 i förordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

9.

hållbarhetsrisk: hållbarhetsrisk enligt definitionen i artikel 2.22 i förordning (EU) 2019/2088.

hållbarhetsrisk

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13)."

*1

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).”
  "

*2

| 2. | Artikel 21.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Andra stycket ska ersättas med följande:

  ”Värdepappersföretag ska i sitt uppfyllande av kraven i denna punkt beakta hållbarhetsrisker.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 21.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Värdepappersföretag ska i sitt uppfyllande av kraven i denna punkt beakta hållbarhetsrisker.”

| b) | Följande stycke ska läggas till:

  ”Värdepappersföretag ska i sitt uppfyllande av kraven i denna punkt beakta verksamhetens art, omfattning och komplexitet, samt art och omfattning av de investeringstjänster och den investeringsverksamhet som utförs inom ramen för verksamheten.” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till:

”Värdepappersföretag ska i sitt uppfyllande av kraven i denna punkt beakta verksamhetens art, omfattning och komplexitet, samt art och omfattning av de investeringstjänster och den investeringsverksamhet som utförs inom ramen för verksamheten.”

| 3. | I artikel 23.1 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Införa, tillämpa och upprätthålla lämpliga riktlinjer och förfaranden för riskhantering som identifierar risker relaterade till företagets verksamhet, förfaranden och system, och, vid behov, fastställa den risknivå som företaget kan acceptera. Värdepappersföretag ska i samband med detta beakta hållbarhetsrisker.” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 23.1 ska led a ersättas med följande:

”a)

Införa, tillämpa och upprätthålla lämpliga riktlinjer och förfaranden för riskhantering som identifierar risker relaterade till företagets verksamhet, förfaranden och system, och, vid behov, fastställa den risknivå som företaget kan acceptera. Värdepappersföretag ska i samband med detta beakta hållbarhetsrisker.”

| 4. | Artikel 33 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 33
  Intressekonflikter som är potentiellt skadliga för en kund
  (Artiklarna 16.3 och 23 i direktiv 2014/65/EU)
  För att kunna identifiera de typer av intressekonflikter som uppstår under tillhandahållandet av investerings- och sidotjänster eller en kombination därav och som kan skada kundens intressen, inbegripet kundens hållbarhetspreferenser, ska värdepappersföretagen genom minimikriterier beakta om värdepappersföretaget, en relevant person eller en person som är direkt eller indirekt knuten till företaget genom kontroll, oavsett om det är till följd av tillhandahållande av investerings- eller sidotjänster, investeringsverksamhet eller någon annan anledning, befinner sig i någon av följande situationer:






  a) | Företaget eller den berörda personen skulle sannolikt göra en ekonomisk vinst eller undvika en ekonomisk förlust på kundens bekostnad. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 33 ska ersättas med följande:

”Artikel 33

Intressekonflikter som är potentiellt skadliga för en kund

(Artiklarna 16.3 och 23 i direktiv 2014/65/EU)

För att kunna identifiera de typer av intressekonflikter som uppstår under tillhandahållandet av investerings- och sidotjänster eller en kombination därav och som kan skada kundens intressen, inbegripet kundens hållbarhetspreferenser, ska värdepappersföretagen genom minimikriterier beakta om värdepappersföretaget, en relevant person eller en person som är direkt eller indirekt knuten till företaget genom kontroll, oavsett om det är till följd av tillhandahållande av investerings- eller sidotjänster, investeringsverksamhet eller någon annan anledning, befinner sig i någon av följande situationer:

a)

Företaget eller den berörda personen skulle sannolikt göra en ekonomisk vinst eller undvika en ekonomisk förlust på kundens bekostnad.

| b) | Företaget eller den berörda personen har ett annat intresse än kunden av resultatet av en tjänst som tillhandahålls kunden eller av en transaktion som genomförs för kundens räkning. |
| --- | --- |

b)

Företaget eller den berörda personen har ett annat intresse än kunden av resultatet av en tjänst som tillhandahålls kunden eller av en transaktion som genomförs för kundens räkning.

| c) | Företaget eller den berörda personen har ett ekonomiskt eller annat incitament att gynna någon annan kunds eller kundgrupps intressen framför kundens intressen. |
| --- | --- |

c)

Företaget eller den berörda personen har ett ekonomiskt eller annat incitament att gynna någon annan kunds eller kundgrupps intressen framför kundens intressen.

| d) | Företaget eller den berörda personen bedriver samma slags verksamhet som kunden. |
| --- | --- |

d)

Företaget eller den berörda personen bedriver samma slags verksamhet som kunden.

| e) | Företaget eller den berörda personen tar emot eller kommer att ta emot ett incitament av en annan person än kunden i samband med en tjänst som tillhandahålls kunden i form av monetära eller icke-monetära förmåner eller tjänster.” |
| --- | --- |

e)

Företaget eller den berörda personen tar emot eller kommer att ta emot ett incitament av en annan person än kunden i samband med en tjänst som tillhandahålls kunden i form av monetära eller icke-monetära förmåner eller tjänster.”

| 5. | Artikel 52.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Värdepappersföretagen ska tillhandahålla en beskrivning av






  a) | de typer av finansiella instrument som övervägs, |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 52.3 ska ersättas med följande:

”3.   Värdepappersföretagen ska tillhandahålla en beskrivning av

a)

de typer av finansiella instrument som övervägs,

| b) | urvalet av finansiella instrument och leverantörer analyserat per typ av instrument beroende på tjänstens omfattning, |
| --- | --- |

b)

urvalet av finansiella instrument och leverantörer analyserat per typ av instrument beroende på tjänstens omfattning,

| c) | i förekommande fall, de hållbarhetsfaktorer som har beaktats i urvalsprocessen när det gäller finansiella instrument. |
| --- | --- |

c)

i förekommande fall, de hållbarhetsfaktorer som har beaktats i urvalsprocessen när det gäller finansiella instrument.

| d) | när de tillhandahåller oberoende rådgivning, hur den tillhandahållna tjänsten uppfyller villkoren för investeringsrådgivning på oberoende grund och de faktorer som beaktats i den urvalsprocess som värdepappersföretaget använt för att rekommendera finansiella instrument, inbegripet de finansiella instrumentens risker, kostnader och komplexitet.” |
| --- | --- |

d)

när de tillhandahåller oberoende rådgivning, hur den tillhandahållna tjänsten uppfyller villkoren för investeringsrådgivning på oberoende grund och de faktorer som beaktats i den urvalsprocess som värdepappersföretaget använt för att rekommendera finansiella instrument, inbegripet de finansiella instrumentens risker, kostnader och komplexitet.”

| 6. | Artikel 54 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Den uppfyller den berörda kundens mål med investeringen, inklusive kundens risktolerans och eventuella hållbarhetspreferenser.” |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Artikel 54 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska led a ersättas med följande:

”a)

Den uppfyller den berörda kundens mål med investeringen, inklusive kundens risktolerans och eventuella hållbarhetspreferenser.”

| b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Informationen om kundens eller den presumtiva kundens mål med investeringen ska, i förekommande fall, innefatta uppgifter om hur länge kunden önskar inneha investeringen, kundens riskvilja och risktolerans, syfte med investeringen och dessutom eventuella hållbarhetspreferenser.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Informationen om kundens eller den presumtiva kundens mål med investeringen ska, i förekommande fall, innefatta uppgifter om hur länge kunden önskar inneha investeringen, kundens riskvilja och risktolerans, syfte med investeringen och dessutom eventuella hållbarhetspreferenser.”

| c) | Punkt 9 ska ersättas med följande:

  ”9.   Värdepappersföretag ska ha, och kunna visa fram, lämpliga riktlinjer och rutiner för att säkerställa att de förstår typen av och särdragen hos investeringstjänster och finansiella instrument som väljs ut till kunderna, inklusive kostnader, risker och eventuella hållbarhetsfaktorer, och att de, med beaktande av kostnader och komplexitet, bedömer om det finns likvärdiga investeringstjänster eller finansiella instrument som kan motsvara kundernas profil.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 9 ska ersättas med följande:

”9.   Värdepappersföretag ska ha, och kunna visa fram, lämpliga riktlinjer och rutiner för att säkerställa att de förstår typen av och särdragen hos investeringstjänster och finansiella instrument som väljs ut till kunderna, inklusive kostnader, risker och eventuella hållbarhetsfaktorer, och att de, med beaktande av kostnader och komplexitet, bedömer om det finns likvärdiga investeringstjänster eller finansiella instrument som kan motsvara kundernas profil.”

| d) | Punkt 10 ska ersättas med följande:

  ”10.   När ett värdepappersföretag tillhandahåller investeringstjänster i form av investeringsrådgivning eller portföljförvaltning får det inte ge en rekommendation eller besluta om handel om inga av tjänsterna eller instrumenten är lämpliga för kunden.
  Ett värdepappersföretag ska inte rekommendera finansiella instrument eller besluta att handla med sådana instrument såsom motsvarande en kunds eller presumtiv kunds hållbarhetspreferenser när de finansiella instrumenten inte uppfyller dessa preferenser. Värdepappersföretag ska för sina kunder eller presumtiva kunder klargöra skälen till varför de inte gör detta och dokumentera dessa skäl.
  Om inget finansiellt instrument motsvarar kundens eller den presumtiva kundens hållbarhetspreferenser och kunden beslutar att ändra sina hållbarhetspreferenser ska värdepappersföretaget spara dokumentation om kundens beslut, inbegripet skälen till detta beslut.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 10 ska ersättas med följande:

”10.   När ett värdepappersföretag tillhandahåller investeringstjänster i form av investeringsrådgivning eller portföljförvaltning får det inte ge en rekommendation eller besluta om handel om inga av tjänsterna eller instrumenten är lämpliga för kunden.

Ett värdepappersföretag ska inte rekommendera finansiella instrument eller besluta att handla med sådana instrument såsom motsvarande en kunds eller presumtiv kunds hållbarhetspreferenser när de finansiella instrumenten inte uppfyller dessa preferenser. Värdepappersföretag ska för sina kunder eller presumtiva kunder klargöra skälen till varför de inte gör detta och dokumentera dessa skäl.

Om inget finansiellt instrument motsvarar kundens eller den presumtiva kundens hållbarhetspreferenser och kunden beslutar att ändra sina hållbarhetspreferenser ska värdepappersföretaget spara dokumentation om kundens beslut, inbegripet skälen till detta beslut.”

| e) | Punkt 12 första stycket ska ersättas med följande:

  ”12.   När ett värdepappersföretag tillhandahåller investeringsrådgivning till en icke-professionell kund ska det lämna en rapport till kunden som innehåller en sammanfattning av rådgivningen och förklarar på vilket sätt rekommendationen är lämplig för den icke-professionella kunden, däribland hur den överensstämmer med kundens investeringsmål och personliga omständigheter, med hänvisning till den erforderliga investeringshorisonten, kundens kunskaper, erfarenhet, riskbenägenhet, förmåga att bära förluster och hållbarhetspreferenser.” |
| --- | --- |

e)

Punkt 12 första stycket ska ersättas med följande:

”12.   När ett värdepappersföretag tillhandahåller investeringsrådgivning till en icke-professionell kund ska det lämna en rapport till kunden som innehåller en sammanfattning av rådgivningen och förklarar på vilket sätt rekommendationen är lämplig för den icke-professionella kunden, däribland hur den överensstämmer med kundens investeringsmål och personliga omständigheter, med hänvisning till den erforderliga investeringshorisonten, kundens kunskaper, erfarenhet, riskbenägenhet, förmåga att bära förluster och hållbarhetspreferenser.”

| f) | I punkt 13 ska följande stycke läggas till:

  ”Kraven att i förekommande fall tillgodose kunders eller presumtiva kunders hållbarhetspreferenser ska inte ändra villkoren i första stycket.” |
| --- | --- |

f)

I punkt 13 ska följande stycke läggas till:

”Kraven att i förekommande fall tillgodose kunders eller presumtiva kunders hållbarhetspreferenser ska inte ändra villkoren i första stycket.”

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det ska tillämpas från och med den 2 augusti 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 april 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1841 av den 5 oktober 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (EUT L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/565 av den 25 april 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och definitioner för tillämpning av det direktivet (EUT L 87, 31.3.2017, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

8

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/6

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/1254

av den 21 april 2021

om rättelse av delegerad förordning (EU) 2017/565 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och definitioner för tillämpning av det direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artiklarna 16.12 och 27.9, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 1.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/565 (2) innehåller fel eftersom den kräver tillämpning av artikel 59.4, artikel 60 och kapitel IV i den förordningen, i stället för artikel 64.4, artikel 65 och kapitel VIII. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/565 (2) innehåller fel eftersom den kräver tillämpning av artikel 59.4, artikel 60 och kapitel IV i den förordningen, i stället för artikel 64.4, artikel 65 och kapitel VIII.

| (2) | Ett antal korshänvisningar i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2017/565 är felaktiga, närmare bestämt under rubrikerna ”Kundbedömning”, ”Hantering av order”, ”Kundorder och transaktioner”, ”Rapportering till kunderna”, ”Kommunikation med kunder” och ”Organisatoriska krav”. |
| --- | --- |

(2)

Ett antal korshänvisningar i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2017/565 är felaktiga, närmare bestämt under rubrikerna ”Kundbedömning”, ”Hantering av order”, ”Kundorder och transaktioner”, ”Rapportering till kunderna”, ”Kommunikation med kunder” och ”Organisatoriska krav”.

| (3) | Delegerad förordning (EU) 2017/565 bör därför rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Delegerad förordning (EU) 2017/565 bör därför rättas i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) 2017/565 ska rättas på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Kapitel II och avsnitt 1–4, artiklarna 64.4 och 65 och avsnitt 6–8 i kapitel III och, i den utsträckning som de rör de bestämmelserna, kapitel I och kapitel VIII i denna förordning, ska gälla för förvaltningsbolag när de tillhandahåller tjänster i enlighet med artikel 6.4 i direktiv 2009/65/EG och artikel 6.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (*1).


  (*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.1 ska ersättas med följande:

”1.   Kapitel II och avsnitt 1–4, artiklarna 64.4 och 65 och avsnitt 6–8 i kapitel III och, i den utsträckning som de rör de bestämmelserna, kapitel I och kapitel VIII i denna förordning, ska gälla för förvaltningsbolag när de tillhandahåller tjänster i enlighet med artikel 6.4 i direktiv 2009/65/EG och artikel 6.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (*1).

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).”
  "

*1

| 2. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 april 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/565 av den 25 april 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och definitioner för tillämpning av det direktivet (EUT L 87, 31.3.2017, s. 1).

2

---

BILAGA

”BILAGA I

Dokumentering

Minimiförteckning över uppgifter som ska bevaras av värdepappersföretag beroende på deras verksamhets karaktär

| Typ av skyldighet | Dokumenteringskrav | Dokumentationens innehåll | Hänvisning till lagstiftning |
| --- | --- | --- | --- |
| Kundbedömning |
| | Information till kunder | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 24.4 i direktiv 2014/65/EU och artiklarna 44–51 i denna förordning | Artikel 24.4 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 44–51 i denna förordning |
| | Kundavtal | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 25.5 i direktiv 2014/65/EU | Artikel 25.5 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 58 i denna förordning |
| | Bedömning av lämplighet och ändamålsenlighet | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 25.2 och 25.3 i direktiv 2014/65/EU och artiklarna 54, 55 och 60 i denna förordning | Artikel 25.2 och 25.3 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 54, 55 och 56 i denna förordning |
| Hantering av order |
| | Hantering av kundorder – Ackumulerade transaktioner | Uppgifter enligt vad som anges i artiklarna 67–70 i denna förordning | Artiklarna 24.1 och 28.1 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 67–70 i denna förordning |
| | Ackumulering och fördelning av transaktioner för egen räkning | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 69 i denna förordning | Artiklarna 24.1 och 28.1 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 69 i denna förordning |
| Kundorder och transaktioner |
| | Dokumentering av kundorder eller beslut att handla | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 74 i denna förordning | Artikel 16.6 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 74 i denna förordning |
| | Dokumentering av transaktioner och orderhantering | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 75 i denna förordning | Artikel 16.6 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 75 i denna förordning |
| Rapportering till kunderna |
| | Skyldighet med avseende på kundtjänster | Uppgifter enligt vad som anges i artiklarna 59–63 i denna förordning | Artiklarna 24.1, 24.6, 25.1 och 25.6 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 59–63 i denna förordning |
| Skydd av kundernas tillgångar |
| | Finansiella instrument som innehas av värdepappersföretag för kunder | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 16.8 i direktiv 2014/65/EU och artikel 2 i kommissionens delegerade direktiv (EU) 2017/593 | Artikel 16.8 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 2 i delegerade direktiv (EU) 2017/593 |
| | Medel som innehas av värdepappersföretag för kunder | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 16.9 i direktiv 2014/65/EU och artikel 2 i delegerade direktiv (EU) 2017/593 | Artikel 16.9 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 2 i delegerade direktiv (EU) 2017/593 |
| | Användning av kunders finansiella instrument | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 5 i delegerade direktiv (EU) 2017/593 | Artikel 16.8–16.10 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 5 i delegerade direktiv (EU) 2017/593 |
| Kommunikation med kunder |
| | Information om kostnader och tillhörande avgifter | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 50 i denna förordning | Artikel 24.4 c i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 50 i denna förordning |
| | Information om värdepappersföretaget och dess tjänster, finansiella instrument och skydd av kundtillgångar | Uppgifter enligt vad som anges i artiklarna 47, 48 och 49 i denna förordning | Artikel 24.4 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 47, 48 och 49 i denna förordning |
| | Information till kunder | Dokumentation av kommunikation | Artikel 24.3 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 46 i denna förordning |
| | Marknadsföringsmaterial (utom i muntlig form) | Allt marknadsföringsmaterial som ges ut av ett värdepappersföretag (utom i muntlig form) enligt artiklarna 44 och 46 i denna förordning | Artikel 24.3 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 44 och 46 i denna förordning |
| | Investeringsrådgivning till icke professionella kunder | i) uppgift om att investeringsråd har givits, samt tid och datum för detta, ii) det finansiella instrument som rekommenderades, och iii) lämplighetsrapporten som lämnats till kunden | Artikel 25.6 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 54 i denna förordning |
| | Investeringsanalyser | Alla investeringsanalyser som gjorts av värdepappersföretaget på ett varaktigt medium | Artikel 24.3 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 36 och 37 i denna förordning |
| Organisatoriska krav |
| | Företagets verksamhet och interna organisation | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 21.1 f i denna förordning | Artikel 16.2–16.10 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 21.1 f i denna förordning |
| | Rapport om regelefterlevnad | Alla rapporter till ledningsorganet om regelefterlevnad | Artikel 16.2 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 22.2 c och 25.2 i denna förordning |
| | Uppgifter om intressekonflikt | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 35 i denna förordning | Artikel 16.3 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 35 i denna förordning |
| | Incitament | Uppgifter som redovisats för kunder enligt artikel 24.9 i direktiv 2014/65/EU | Artikel 24.9 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 11, 12 och 13 i delegerade direktiv (EU) 2017/593 |
| | Riskhanteringsrapporter | Alla riskhanteringsrapporter till företagsledningen | Artikel 16.5 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 23.1 b och 25.2 i denna förordning |
| | Internrevisionsrapporter | Alla internrevisionsrapporter till företagsledningen | Artikel 16.5 i direktiv 2014/65/EU
  Artiklarna 24 och 25.2 i denna förordning |
| | Uppgifter om hantering av klagomål | Alla klagomål och de åtgärder som vidtagits för att hantera dem | Artikel 16.2 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 26 i denna förordning |
| | Uppgifter om privata transaktioner | Uppgifter enligt vad som anges i artikel 29.5 c i denna förordning | Artikel 16.2 i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 29.5 c i denna förordning |

Typ av skyldighet

Dokumenteringskrav

Dokumentationens innehåll

Hänvisning till lagstiftning

Kundbedömning

Information till kunder

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 24.4 i direktiv 2014/65/EU och artiklarna 44–51 i denna förordning

Artikel 24.4 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 44–51 i denna förordning

Kundavtal

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 25.5 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 25.5 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 58 i denna förordning

Bedömning av lämplighet och ändamålsenlighet

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 25.2 och 25.3 i direktiv 2014/65/EU och artiklarna 54, 55 och 60 i denna förordning

Artikel 25.2 och 25.3 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 54, 55 och 56 i denna förordning

Hantering av order

Hantering av kundorder – Ackumulerade transaktioner

Uppgifter enligt vad som anges i artiklarna 67–70 i denna förordning

Artiklarna 24.1 och 28.1 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 67–70 i denna förordning

Ackumulering och fördelning av transaktioner för egen räkning

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 69 i denna förordning

Artiklarna 24.1 och 28.1 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 69 i denna förordning

Kundorder och transaktioner

Dokumentering av kundorder eller beslut att handla

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 74 i denna förordning

Artikel 16.6 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 74 i denna förordning

Dokumentering av transaktioner och orderhantering

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 75 i denna förordning

Artikel 16.6 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 75 i denna förordning

Rapportering till kunderna

Skyldighet med avseende på kundtjänster

Uppgifter enligt vad som anges i artiklarna 59–63 i denna förordning

Artiklarna 24.1, 24.6, 25.1 och 25.6 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 59–63 i denna förordning

Skydd av kundernas tillgångar

Finansiella instrument som innehas av värdepappersföretag för kunder

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 16.8 i direktiv 2014/65/EU och artikel 2 i kommissionens delegerade direktiv (EU) 2017/593

Artikel 16.8 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 2 i delegerade direktiv (EU) 2017/593

Medel som innehas av värdepappersföretag för kunder

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 16.9 i direktiv 2014/65/EU och artikel 2 i delegerade direktiv (EU) 2017/593

Artikel 16.9 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 2 i delegerade direktiv (EU) 2017/593

Användning av kunders finansiella instrument

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 5 i delegerade direktiv (EU) 2017/593

Artikel 16.8–16.10 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 5 i delegerade direktiv (EU) 2017/593

Kommunikation med kunder

Information om kostnader och tillhörande avgifter

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 50 i denna förordning

Artikel 24.4 c i direktiv 2014/65/EU

Artikel 50 i denna förordning

Information om värdepappersföretaget och dess tjänster, finansiella instrument och skydd av kundtillgångar

Uppgifter enligt vad som anges i artiklarna 47, 48 och 49 i denna förordning

Artikel 24.4 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 47, 48 och 49 i denna förordning

Information till kunder

Dokumentation av kommunikation

Artikel 24.3 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 46 i denna förordning

Marknadsföringsmaterial (utom i muntlig form)

Allt marknadsföringsmaterial som ges ut av ett värdepappersföretag (utom i muntlig form) enligt artiklarna 44 och 46 i denna förordning

Artikel 24.3 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 44 och 46 i denna förordning

Investeringsrådgivning till icke professionella kunder

i) uppgift om att investeringsråd har givits, samt tid och datum för detta, ii) det finansiella instrument som rekommenderades, och iii) lämplighetsrapporten som lämnats till kunden

Artikel 25.6 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 54 i denna förordning

Investeringsanalyser

Alla investeringsanalyser som gjorts av värdepappersföretaget på ett varaktigt medium

Artikel 24.3 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 36 och 37 i denna förordning

Organisatoriska krav

Företagets verksamhet och interna organisation

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 21.1 f i denna förordning

Artikel 16.2–16.10 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 21.1 f i denna förordning

Rapport om regelefterlevnad

Alla rapporter till ledningsorganet om regelefterlevnad

Artikel 16.2 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 22.2 c och 25.2 i denna förordning

Uppgifter om intressekonflikt

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 35 i denna förordning

Artikel 16.3 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 35 i denna förordning

Incitament

Uppgifter som redovisats för kunder enligt artikel 24.9 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 24.9 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 11, 12 och 13 i delegerade direktiv (EU) 2017/593

Riskhanteringsrapporter

Alla riskhanteringsrapporter till företagsledningen

Artikel 16.5 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 23.1 b och 25.2 i denna förordning

Internrevisionsrapporter

Alla internrevisionsrapporter till företagsledningen

Artikel 16.5 i direktiv 2014/65/EU

Artiklarna 24 och 25.2 i denna förordning

Uppgifter om hantering av klagomål

Alla klagomål och de åtgärder som vidtagits för att hantera dem

Artikel 16.2 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 26 i denna förordning

Uppgifter om privata transaktioner

Uppgifter enligt vad som anges i artikel 29.5 c i denna förordning

Artikel 16.2 i direktiv 2014/65/EU

Artikel 29.5 c i denna förordning

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/11

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/1255

av den 21 april 2021

om ändring av delegerad förordning (EU) nr 231/2013 vad gäller hållbarhetsrisker och hållbarhetsfaktorer som ska beaktas av förvaltare av alternativa investeringsfonder

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (1), särskilt artiklarna 12.3, 14.4, 15.5 och 18.2, och

av följande skäl:

| (1) | Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens. |
| --- | --- |

(1)

Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens.

| (2) | Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering. |
| --- | --- |

(2)

Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering.

| (3) | I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (5) och visade att det är nödvändigt att klargöra att förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare) bör beakta hållbarhetsfaktorer som en del av sitt uppdrag gentemot sina kunder. AIF-förvaltare bör därför fortlöpande bedöma inte bara alla relevanta finansiella risker utan även alla relevanta hållbarhetsrisker som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (6) och som, om de skulle inträffa, kan ha en faktisk eller potentiell betydande negativ inverkan på investeringens värde. Hållbarhetsrisker nämns inte uttryckligen i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 231/2013 (7). Av det skälet, och för att säkerställa att interna förfaranden och organisatoriska arrangemang verkligen införs och följs, är det nödvändigt att klargöra att AIF-förvaltares processer, system och interna kontroller måste ta hänsyn till hållbarhetsrisker och att det krävs teknisk kapacitet och kunskap för att analysera dessa risker. |
| --- | --- |

(3)

I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (5) och visade att det är nödvändigt att klargöra att förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare) bör beakta hållbarhetsfaktorer som en del av sitt uppdrag gentemot sina kunder. AIF-förvaltare bör därför fortlöpande bedöma inte bara alla relevanta finansiella risker utan även alla relevanta hållbarhetsrisker som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (6) och som, om de skulle inträffa, kan ha en faktisk eller potentiell betydande negativ inverkan på investeringens värde. Hållbarhetsrisker nämns inte uttryckligen i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 231/2013 (7). Av det skälet, och för att säkerställa att interna förfaranden och organisatoriska arrangemang verkligen införs och följs, är det nödvändigt att klargöra att AIF-förvaltares processer, system och interna kontroller måste ta hänsyn till hållbarhetsrisker och att det krävs teknisk kapacitet och kunskap för att analysera dessa risker.

| (4) | Enligt förordning (EU) 2019/2088 ska AIF-förvaltare som är skyldiga att beakta investeringsbesluts huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer, eller som frivilligt beaktar sådana huvudsakliga negativa konsekvenser, lämna upplysningar om hur dessa huvudsakliga negativa konsekvenser beaktas i deras riktlinjer om vederbörlig aktsamhet. För att säkerställa överensstämmelse mellan förordning (EU) 2019/2088 och delegerad förordning (EU) nr 231/2013 bör denna skyldighet framgå av delegerad förordning (EU) nr 231/2013. |
| --- | --- |

(4)

Enligt förordning (EU) 2019/2088 ska AIF-förvaltare som är skyldiga att beakta investeringsbesluts huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer, eller som frivilligt beaktar sådana huvudsakliga negativa konsekvenser, lämna upplysningar om hur dessa huvudsakliga negativa konsekvenser beaktas i deras riktlinjer om vederbörlig aktsamhet. För att säkerställa överensstämmelse mellan förordning (EU) 2019/2088 och delegerad förordning (EU) nr 231/2013 bör denna skyldighet framgå av delegerad förordning (EU) nr 231/2013.

| (5) | För att ha ett starkt investerarskydd bör AIF-förvaltare, när de identifierar vilka typer av intressekonflikter som kan skada en alternativ investeringsfonds intressen, inkludera de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att hållbarhetsrisker integreras i deras processer, system och interna kontroller. Det kan handla om konflikter som beror på ersättningar till anställda, anställdas privata transaktioner, intressekonflikter som kan leda till grönmålning, vilseledande försäljning eller vilseledande information om investeringsstrategier och intressekonflikter mellan olika AIF-fonder som förvaltas av samma AIF-förvaltare. |
| --- | --- |

(5)

För att ha ett starkt investerarskydd bör AIF-förvaltare, när de identifierar vilka typer av intressekonflikter som kan skada en alternativ investeringsfonds intressen, inkludera de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att hållbarhetsrisker integreras i deras processer, system och interna kontroller. Det kan handla om konflikter som beror på ersättningar till anställda, anställdas privata transaktioner, intressekonflikter som kan leda till grönmålning, vilseledande försäljning eller vilseledande information om investeringsstrategier och intressekonflikter mellan olika AIF-fonder som förvaltas av samma AIF-förvaltare.

| (6) | Delegerad förordning (EU) nr 231/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Delegerad förordning (EU) nr 231/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Behöriga myndigheter och AIF-förvaltare bör ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya kraven i denna förordning. Tillämpningen av förordningen bör därför senareläggas. |
| --- | --- |

(7)

Behöriga myndigheter och AIF-förvaltare bör ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya kraven i denna förordning. Tillämpningen av förordningen bör därför senareläggas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) nr 231/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande punkter läggas till som punkterna 6 och 7:






  ”6. | hållbarhetsrisk: hållbarhetsrisk enligt definitionen i artikel 2.22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1). |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande punkter läggas till som punkterna 6 och 7:

”6.

hållbarhetsrisk: hållbarhetsrisk enligt definitionen i artikel 2.22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1).

| 7. | hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i förordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

7.

hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i förordning (EU) 2019/2088.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).”
  "

| 2. | I artikel 18 ska följande punkter läggas till som punkterna 5 och 6:

  ”5.   AIF-förvaltarna ska i sitt uppfyllande av kraven i punkterna 1–3 beakta hållbarhetsrisker.


  6.   Om AIF-förvaltare beaktar investeringsbesluts huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i enlighet med artikel 4.1, artikel 4 a i förordning (EU) 2019/2088 eller enligt kraven i artikel 4.3 eller 4.4. i den förordningen, ska dessa AIF-förvaltare ta hänsyn sådana huvudsakliga negativa konsekvenser i sitt uppfyllande av kraven i punkterna 1–3 i den här artikeln.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 18 ska följande punkter läggas till som punkterna 5 och 6:

”5.   AIF-förvaltarna ska i sitt uppfyllande av kraven i punkterna 1–3 beakta hållbarhetsrisker.

6.   Om AIF-förvaltare beaktar investeringsbesluts huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i enlighet med artikel 4.1, artikel 4 a i förordning (EU) 2019/2088 eller enligt kraven i artikel 4.3 eller 4.4. i den förordningen, ska dessa AIF-förvaltare ta hänsyn sådana huvudsakliga negativa konsekvenser i sitt uppfyllande av kraven i punkterna 1–3 i den här artikeln.”

| 3. | I artikel 22 ska följande punkt läggas till som punkt 3:

  ”3.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska AIF-förvaltare ha de resurser och den sakkunskap som de behöver för att faktiskt integrera hållbarhetsrisker.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 22 ska följande punkt läggas till som punkt 3:

”3.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska AIF-förvaltare ha de resurser och den sakkunskap som de behöver för att faktiskt integrera hållbarhetsrisker.”

| 4. | I artikel 30 ska följande stycke läggas till:

  ”AIF-förvaltare ska, när de identifierar de olika typerna av intressekonflikter som kan skada en alternativ investeringsfonds intressen, säkerställa att de inkluderar de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att hållbarhetsrisker integreras i deras processer, system och interna kontroller.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 30 ska följande stycke läggas till:

”AIF-förvaltare ska, när de identifierar de olika typerna av intressekonflikter som kan skada en alternativ investeringsfonds intressen, säkerställa att de inkluderar de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att hållbarhetsrisker integreras i deras processer, system och interna kontroller.”

| 5. | Artikel 40.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Riskhanteringspolitiken ska inbegripa sådana förfaranden som behövs för att göra AIF-förvaltaren i stånd till att för varje förvaltad AIF-fond bedöma hur utsatt den är för marknads-, likviditets-, hållbarhets- och motpartsrisker samt hur utsatt den är för alla andra risker, däribland operativa risker, som kan vara väsentliga för den enskilda förvaltade AIF-fonden.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 40.2 ska ersättas med följande:

”2.   Riskhanteringspolitiken ska inbegripa sådana förfaranden som behövs för att göra AIF-förvaltaren i stånd till att för varje förvaltad AIF-fond bedöma hur utsatt den är för marknads-, likviditets-, hållbarhets- och motpartsrisker samt hur utsatt den är för alla andra risker, däribland operativa risker, som kan vara väsentliga för den enskilda förvaltade AIF-fonden.”

| 6. | I artikel 57.1 ska följande stycke läggas till:

  ”AIF-förvaltare ska i sitt uppfyllande av kraven i första stycket beakta hållbarhetsrisker.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 57.1 ska följande stycke läggas till:

”AIF-förvaltare ska i sitt uppfyllande av kraven i första stycket beakta hållbarhetsrisker.”

| 7. | I artikel 60.2 ska följande led läggas till som led i:






  ”i) | ansvarar för integrering av hållbarhetsrisker i de aktiviteter som avses i leden a–h.” |
| --- | --- | --- |

7.

I artikel 60.2 ska följande led läggas till som led i:

”i)

ansvarar för integrering av hållbarhetsrisker i de aktiviteter som avses i leden a–h.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 augusti 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 april 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 174, 1.7.2011, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1841 av den 5 oktober 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (EUT L 282, 19.10.2016, s. 4).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 231/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU vad gäller undantag, allmänna verksamhetsvillkor, förvaringsinstitut, finansiell hävstång, öppenhet och tillsyn (EUT L 83, 22.3.2013, s. 1).

7

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/14

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/1256

av den 21 april 2021

om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/35 vad gäller integrering av hållbarhetsrisker i försäkrings- och återförsäkringsföretags företagsstyrning

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (1), särskilt artiklarna 50.1 och 135.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens. |
| --- | --- |

(1)

Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens.

| (2) | Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Det är också nödvändigt att ge tydliga och långsiktiga signaler för att vägleda investerare, undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering. |
| --- | --- |

(2)

Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Det är också nödvändigt att ge tydliga och långsiktiga signaler för att vägleda investerare, undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering.

| (3) | I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (5) och visade att det är nödvändigt att klargöra att det bör ingå i försäkrings- och återförsäkringsföretags uppdrag gentemot sina kunder att beakta hållbarhetsfaktorer. Försäkrings- och återförsäkringsföretag bör därför fortlöpande bedöma inte bara alla relevanta finansiella risker utan även alla relevanta hållbarhetsrisker som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (6) och som, om de skulle inträffa, kan ha en faktisk eller potentiell betydande negativ inverkan på investeringens eller skuldens värde. Hållbarhetsrisker nämns inte uttryckligen i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 (7). Av det skälet, och för att säkerställa att systemet för företagsstyrning verkligen införs och följs, är det nödvändigt att klargöra att hållbarhetsrisker bör beaktas i försäkrings- och återförsäkringsföretags företagsstyrningssystem och i bedömningen av dessa företags totala solvensbehov. |
| --- | --- |

(3)

I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (5) och visade att det är nödvändigt att klargöra att det bör ingå i försäkrings- och återförsäkringsföretags uppdrag gentemot sina kunder att beakta hållbarhetsfaktorer. Försäkrings- och återförsäkringsföretag bör därför fortlöpande bedöma inte bara alla relevanta finansiella risker utan även alla relevanta hållbarhetsrisker som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (6) och som, om de skulle inträffa, kan ha en faktisk eller potentiell betydande negativ inverkan på investeringens eller skuldens värde. Hållbarhetsrisker nämns inte uttryckligen i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 (7). Av det skälet, och för att säkerställa att systemet för företagsstyrning verkligen införs och följs, är det nödvändigt att klargöra att hållbarhetsrisker bör beaktas i försäkrings- och återförsäkringsföretags företagsstyrningssystem och i bedömningen av dessa företags totala solvensbehov.

| (4) | Försäkringsföretag som lämnar upplysningar om huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 bör även anpassa sina processer, system och interna kontroller för sådana upplysningar. |
| --- | --- |

(4)

Försäkringsföretag som lämnar upplysningar om huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 bör även anpassa sina processer, system och interna kontroller för sådana upplysningar.

| (5) | Med tanke på kommissionens ambition att säkerställa att klimat- och miljörisker hanteras och integreras i det finansiella systemet och den betydelse styrdokument för ersättningar har för att säkerställa att anställda i försäkrings- och återförsäkringsföretag verkligen hanterar de risker som identifieras genom riskhanteringssystemet, bör försäkrings- och återförsäkringsföretags styrdokument för ersättningar innehålla information om hur dessa styrdokument tar hänsyn till integreringen av hållbarhetsrisker i riskhanteringssystemet. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på kommissionens ambition att säkerställa att klimat- och miljörisker hanteras och integreras i det finansiella systemet och den betydelse styrdokument för ersättningar har för att säkerställa att anställda i försäkrings- och återförsäkringsföretag verkligen hanterar de risker som identifieras genom riskhanteringssystemet, bör försäkrings- och återförsäkringsföretags styrdokument för ersättningar innehålla information om hur dessa styrdokument tar hänsyn till integreringen av hållbarhetsrisker i riskhanteringssystemet.

| (6) | Enligt den aktsamhetsprincip som fastställs i artikel 132 i direktiv 2009/138/EG får försäkrings- och återförsäkringsföretag bara investera i tillgångar vars risker de korrekt kan identifiera, mäta, övervaka, hantera, kontrollera och rapportera. För att säkerställa att försäkrings- och återförsäkringsföretag verkligen hanterar klimat- och miljörisker bör tillämpningen av aktsamhetsprincipen ta hänsyn till hållbarhetsrisker och försäkrings- och återförsäkringsföretags investeringsprocess avspegla de hållbarhetspreferenser hos deras kunder som har beaktats under produktgodkännandeprocessen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt den aktsamhetsprincip som fastställs i artikel 132 i direktiv 2009/138/EG får försäkrings- och återförsäkringsföretag bara investera i tillgångar vars risker de korrekt kan identifiera, mäta, övervaka, hantera, kontrollera och rapportera. För att säkerställa att försäkrings- och återförsäkringsföretag verkligen hanterar klimat- och miljörisker bör tillämpningen av aktsamhetsprincipen ta hänsyn till hållbarhetsrisker och försäkrings- och återförsäkringsföretags investeringsprocess avspegla de hållbarhetspreferenser hos deras kunder som har beaktats under produktgodkännandeprocessen.

| (7) | Delegerad förordning (EU) 2015/35 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Delegerad förordning (EU) 2015/35 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | Tillsynsmyndigheter och försäkrings- och återförsäkringsföretag bör ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya kraven i denna förordning. Tillämpningen av förordningen bör därför senareläggas. |
| --- | --- |

(8)

Tillsynsmyndigheter och försäkrings- och återförsäkringsföretag bör ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya kraven i denna förordning. Tillämpningen av förordningen bör därför senareläggas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerad förordning (EU) 2015/35

Delegerad förordning (EU) 2015/35 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande punkter införas som punkterna 55c–55e:






  ”55c. | hållbarhetsrisk: en miljörelaterad, social eller styrningsrelaterad händelse eller omständighet som, om den skulle inträffa, skulle ha en faktisk eller potentiell negativ inverkan på investeringens eller skuldens värde. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande punkter införas som punkterna 55c–55e:

”55c.

hållbarhetsrisk: en miljörelaterad, social eller styrningsrelaterad händelse eller omständighet som, om den skulle inträffa, skulle ha en faktisk eller potentiell negativ inverkan på investeringens eller skuldens värde.

hållbarhetsrisk

| 55d. | hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1). |
| --- | --- |

55d.

hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1).

hållbarhetsfaktorer

*1

| 55e. | hållbarhetspreferenser: en kunds eller presumtiv kunds val om huruvida något av följande finansiella instrument bör integreras i kundens investeringsstrategi:






  a) | Ett finansiellt instrument i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en minimiandel ska utgöras av miljömässigt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (*2). |
| --- | --- | --- |

55e.

hållbarhetspreferenser: en kunds eller presumtiv kunds val om huruvida något av följande finansiella instrument bör integreras i kundens investeringsstrategi:

hållbarhetspreferenser

a)

Ett finansiellt instrument i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en minimiandel ska utgöras av miljömässigt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (*2).

*2

| b) | Ett finansiellt instrument i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en minimiandel ska utgöras av miljömässigt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i förordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

b)

Ett finansiellt instrument i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en minimiandel ska utgöras av miljömässigt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i förordning (EU) 2019/2088.

| c) | Ett finansiellt instrument som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer vilka kvalitativa eller kvantitativa inslag som ska påvisa att så sker. |
| --- | --- |

c)

Ett finansiellt instrument som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer vilka kvalitativa eller kvantitativa inslag som ska påvisa att så sker.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1)."

*1

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13)”."

*2

| 2. | Artikel 260 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 a ska led i ersättas med följande:






  ”i) | Åtgärder som försäkrings- och återförsäkringsföretaget ska vidta för att bedöma och hantera risken för förlust eller negativ förändring avseende försäkrings- och återförsäkringsförpliktelsernas värde till följd av felaktiga tariffer och antaganden om avsättningar på grund av interna eller externa faktorer, inbegripet hållbarhetsrisker.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 260 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 a ska led i ersättas med följande:

”i)

Åtgärder som försäkrings- och återförsäkringsföretaget ska vidta för att bedöma och hantera risken för förlust eller negativ förändring avseende försäkrings- och återförsäkringsförpliktelsernas värde till följd av felaktiga tariffer och antaganden om avsättningar på grund av interna eller externa faktorer, inbegripet hållbarhetsrisker.”

| b) | I punkt 1 c ska följande led läggas till som led vi:






  ”vi) | Åtgärder som försäkrings- och återförsäkringsföretaget ska vidta för att säkerställa att hållbarhetsrisker avseende placeringsportföljen identifieras, bedöms och hanteras på rätt sätt.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 1 c ska följande led läggas till som led vi:

”vi)

Åtgärder som försäkrings- och återförsäkringsföretaget ska vidta för att säkerställa att hållbarhetsrisker avseende placeringsportföljen identifieras, bedöms och hanteras på rätt sätt.”

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 1a:

  ”1a.   Försäkrings- och återförsäkringsföretag ska integrera hållbarhetsrisker i de riktlinjer som avses i punkt 1 a och c samt, i relevanta fall, riktlinjerna på de övriga områden som avses i punkt 1.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 1a:

”1a.   Försäkrings- och återförsäkringsföretag ska integrera hållbarhetsrisker i de riktlinjer som avses i punkt 1 a och c samt, i relevanta fall, riktlinjerna på de övriga områden som avses i punkt 1.”

| 3. | Artikel 269 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 e ska ersättas med följande:






  ”e) | Identifiering och bedömning av framväxande risker och hållbarhetsrisker.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 269 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 e ska ersättas med följande:

”e)

Identifiering och bedömning av framväxande risker och hållbarhetsrisker.”

| b) | Följande punkt ska införas som punkt 1a:

  ”1a.   De framväxande risker och hållbarhetsrisker som avses i punkt 1 e och som identifieras av riskhanteringsfunktionen ska ingå i de risker som avses i artikel 262.1 a.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas som punkt 1a:

”1a.   De framväxande risker och hållbarhetsrisker som avses i punkt 1 e och som identifieras av riskhanteringsfunktionen ska ingå i de risker som avses i artikel 262.1 a.”

| 4. | I artikel 272.6 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Effekten av inflation, rättsliga risker, hållbarhetsrisker, förändringar i sammansättningen av företagets försäkringsbestånd och av system som justerar de premier som försäkringstagare ska betala uppåt eller nedåt beroende på deras skadehistorik (”bonus-malus”-system) eller liknande system, med uppdelning på specifika homogena riskgrupper.” |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 272.6 ska led b ersättas med följande:

”b)

Effekten av inflation, rättsliga risker, hållbarhetsrisker, förändringar i sammansättningen av företagets försäkringsbestånd och av system som justerar de premier som försäkringstagare ska betala uppåt eller nedåt beroende på deras skadehistorik (”bonus-malus”-system) eller liknande system, med uppdelning på specifika homogena riskgrupper.”

| 5. | I artikel 275 ska följande punkt läggas till som punkt 4:

  ”4.   Styrdokumentet för ersättningar ska innefatta information om hur det beaktar integreringen av hållbarhetsrisker i riskhanteringssystemet.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 275 ska följande punkt läggas till som punkt 4:

”4.   Styrdokumentet för ersättningar ska innefatta information om hur det beaktar integreringen av hållbarhetsrisker i riskhanteringssystemet.”

| 6. | I avdelning I kapitel IX ska följande avsnitt läggas till som avsnitt 6:

  ”
  AVSNITT 6



  Investeringar



  Artikel 275a
  Integrering av hållbarhetsrisker i aktsamhetsprincipen

  1.   Försäkrings- och återförsäkringsföretag ska beakta hållbarhetsrisker i den identifiering, mätning, övervakning, hantering, kontroll, rapportering och bedömning av risker i samband med investeringar som avses i artikel 132.2 första stycket i direktiv 2009/138/EG.


  2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska försäkrings- och återförsäkringsföretag ta hänsyn till de potentiella långsiktiga konsekvenserna av sin investeringsstrategi och sina investeringsbeslut för hållbarhetsfaktorer och denna strategi och dessa beslut ska i relevanta fall avspegla de hållbarhetspreferenser hos deras kunder som beaktats under den produktgodkännandeprocess som avses i artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2358 (*3).



  (*3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2358 av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 vad gäller produkttillsyns- och styrningskrav för försäkringsföretag och försäkringsdistributörer (EUT L 341, 20.12.2017, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

6.

I avdelning I kapitel IX ska följande avsnitt läggas till som avsnitt 6:

”
  AVSNITT 6

AVSNITT 6

Investeringar

Investeringar

Artikel 275a

Integrering av hållbarhetsrisker i aktsamhetsprincipen

1.   Försäkrings- och återförsäkringsföretag ska beakta hållbarhetsrisker i den identifiering, mätning, övervakning, hantering, kontroll, rapportering och bedömning av risker i samband med investeringar som avses i artikel 132.2 första stycket i direktiv 2009/138/EG.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska försäkrings- och återförsäkringsföretag ta hänsyn till de potentiella långsiktiga konsekvenserna av sin investeringsstrategi och sina investeringsbeslut för hållbarhetsfaktorer och denna strategi och dessa beslut ska i relevanta fall avspegla de hållbarhetspreferenser hos deras kunder som beaktats under den produktgodkännandeprocess som avses i artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2358 (*3).

(*3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2358 av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 vad gäller produkttillsyns- och styrningskrav för försäkringsföretag och försäkringsdistributörer (EUT L 341, 20.12.2017, s. 1).”
  "

*3

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med 2 augusti 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 april 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 335, 17.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1841 av den 5 oktober 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (EUT L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Den europeiska gröna given (COM(2019) 640 final).

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 av den 10 oktober 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 12, 17.1.2015, s. 1).

7

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/18

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/1257

av den 21 april 2021

om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/2358 och delegerad förordning (EU) 2017/2359 vad gäller integrering av hållbarhetsfaktorer, hållbarhetsrisker och hållbarhetspreferenser i produkttillsyns- och styrningskraven för försäkringsföretag och försäkringsdistributörer samt i uppföranderegler och investeringsrådgivning för försäkringsbaserade investeringsprodukter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 av den 20 januari 2016 om försäkringsdistribution (1), särskilt artiklarna 25.2, 28.4 och 30.6, och

av följande skäl:

| (1) | Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens. |
| --- | --- |

(1)

Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens.

| (2) | Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering. |
| --- | --- |

(2)

Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering.

| (3) | I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

(3)

I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla.

| (4) | Ett korrekt genomförande av handlingsplanen skulle uppmuntra investerarnas efterfrågan på hållbara investeringar. Det är därför nödvändigt att klargöra att hållbarhetsfaktorer och hållbarhetsrelaterade mål bör beaktas i de produktstyrningskrav som anges i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2358 (5). |
| --- | --- |

(4)

Ett korrekt genomförande av handlingsplanen skulle uppmuntra investerarnas efterfrågan på hållbara investeringar. Det är därför nödvändigt att klargöra att hållbarhetsfaktorer och hållbarhetsrelaterade mål bör beaktas i de produktstyrningskrav som anges i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2358 (5).

| (5) | Försäkringsföretag och försäkringsförmedlare som utvecklar försäkringsprodukter bör beakta hållbarhetsfaktorer i produktgodkännandeprocessen för varje försäkringsprodukt och i andra produkttillsyns- och styrningsarrangemang för varje försäkringsprodukt som är avsedd att distribueras till kunder som önskar försäkringsprodukter med en hållbarhetsprofil. |
| --- | --- |

(5)

Försäkringsföretag och försäkringsförmedlare som utvecklar försäkringsprodukter bör beakta hållbarhetsfaktorer i produktgodkännandeprocessen för varje försäkringsprodukt och i andra produkttillsyns- och styrningsarrangemang för varje försäkringsprodukt som är avsedd att distribueras till kunder som önskar försäkringsprodukter med en hållbarhetsprofil.

| (6) | Med tanke på att målmarknaden bör anges på tillräckligt detaljerad nivå bör en allmän förklaring om att en försäkringsprodukt har en hållbarhetsprofil inte vara tillräcklig. Försäkringsföretag eller försäkringsförmedlare bör i stället närmare ange till vilken kundgrupp med särskilda hållbarhetsrelaterade mål som försäkringsprodukten är avsedd att distribueras. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på att målmarknaden bör anges på tillräckligt detaljerad nivå bör en allmän förklaring om att en försäkringsprodukt har en hållbarhetsprofil inte vara tillräcklig. Försäkringsföretag eller försäkringsförmedlare bör i stället närmare ange till vilken kundgrupp med särskilda hållbarhetsrelaterade mål som försäkringsprodukten är avsedd att distribueras.

| (7) | För att säkerställa att försäkringsprodukter med hållbarhetsfaktorer även är lätt tillgängliga för kunder som inte har några hållbarhetspreferenser bör försäkringsföretag och försäkringsförmedlare som utvecklar försäkringsprodukter inte behöva identifiera kundgrupper som en försäkringsprodukt inte är avsedd för med tanke på dessa kundgruppers behov, egenskaper och mål. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att försäkringsprodukter med hållbarhetsfaktorer även är lätt tillgängliga för kunder som inte har några hållbarhetspreferenser bör försäkringsföretag och försäkringsförmedlare som utvecklar försäkringsprodukter inte behöva identifiera kundgrupper som en försäkringsprodukt inte är avsedd för med tanke på dessa kundgruppers behov, egenskaper och mål.

| (8) | En försäkringsprodukts hållbarhetsfaktorer bör presenteras på ett transparent sätt så att försäkringsdistributörer kan lämna relevant information till sina kunder eller presumtiva kunder. |
| --- | --- |

(8)

En försäkringsprodukts hållbarhetsfaktorer bör presenteras på ett transparent sätt så att försäkringsdistributörer kan lämna relevant information till sina kunder eller presumtiva kunder.

| (9) | Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (6) och visade att det är nödvändigt att klargöra att försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter som en del av sitt uppdrag gentemot kunder och presumtiva kunder bör beakta hållbarhetsfaktorer. |
| --- | --- |

(9)

Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (6) och visade att det är nödvändigt att klargöra att försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter som en del av sitt uppdrag gentemot kunder och presumtiva kunder bör beakta hållbarhetsfaktorer.

| (10) | För att ha ett starkt investerarskydd bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter, när de identifierar vilka typer av intressekonflikter som kan skada en kunds eller en presumtiv kunds intressen, inkludera de typer av intressekonflikter som beror på integreringen av en kunds hållbarhetpreferenser. I fråga om befintliga kunder för vilka en lämplighetsbedömning redan har gjorts bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag ha möjlighet att fastställa kundens individuella hållbarhetspreferenser i samband med nästa regelbundna uppdatering av denna lämplighetsbedömning. |
| --- | --- |

(10)

För att ha ett starkt investerarskydd bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter, när de identifierar vilka typer av intressekonflikter som kan skada en kunds eller en presumtiv kunds intressen, inkludera de typer av intressekonflikter som beror på integreringen av en kunds hållbarhetpreferenser. I fråga om befintliga kunder för vilka en lämplighetsbedömning redan har gjorts bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag ha möjlighet att fastställa kundens individuella hållbarhetspreferenser i samband med nästa regelbundna uppdatering av denna lämplighetsbedömning.

| (11) | Försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som tillhandahåller rådgivning om försäkringsbaserade investeringsprodukter bör kunna rekommendera lämpliga försäkringsbaserade investeringsprodukter till sina kunder eller presumtiva kunder och därmed ställa frågor för att utröna en kunds individuella hållbarhetspreferenser. I enlighet med skyldigheten att bedriva distributionsverksamhet i kundens bästa intresse bör rekommendationer till kunder och presumtiva kunder ta hänsyn till både de finansiella mål och eventuella hållbarhetspreferenser som kunderna har uttryckt. Det är därför nödvändigt att klargöra att integreringen av hållbarhetsfaktorer i rådgivningsprocessen inte får leda till vilseledande försäljning eller vilseledande information om att försäkringsbaserade investeringsprodukter motsvarar hållbarhetspreferenserna när så inte är fallet. För att undvika sådan vilseledande försäljning eller vilseledande information bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som tillhandahåller rådgivning om försäkringsbaserade investeringsprodukter först bedöma kundens eller den presumtiva kundens investeringsmål, tidshorisont och individuella omständigheter innan de frågar dem om deras eventuella hållbarhetspreferenser. |
| --- | --- |

(11)

Försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som tillhandahåller rådgivning om försäkringsbaserade investeringsprodukter bör kunna rekommendera lämpliga försäkringsbaserade investeringsprodukter till sina kunder eller presumtiva kunder och därmed ställa frågor för att utröna en kunds individuella hållbarhetspreferenser. I enlighet med skyldigheten att bedriva distributionsverksamhet i kundens bästa intresse bör rekommendationer till kunder och presumtiva kunder ta hänsyn till både de finansiella mål och eventuella hållbarhetspreferenser som kunderna har uttryckt. Det är därför nödvändigt att klargöra att integreringen av hållbarhetsfaktorer i rådgivningsprocessen inte får leda till vilseledande försäljning eller vilseledande information om att försäkringsbaserade investeringsprodukter motsvarar hållbarhetspreferenserna när så inte är fallet. För att undvika sådan vilseledande försäljning eller vilseledande information bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som tillhandahåller rådgivning om försäkringsbaserade investeringsprodukter först bedöma kundens eller den presumtiva kundens investeringsmål, tidshorisont och individuella omständigheter innan de frågar dem om deras eventuella hållbarhetspreferenser.

| (12) | De försäkringsbaserade investeringsprodukter som hittills har utvecklats har varierande ambitionsnivå vad gäller hållbarhet. För att kunder eller presumtiva kunder ska förstå den varierande graden av hållbarhet och kunna fatta väl underbyggda investeringsbeslut i fråga om hållbarhet bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter förklara skillnaden mellan å ena sidan försäkringsbaserade investeringsprodukter som helt eller delvis eftersträvar hållbara investeringar i ekonomiska verksamheter som anses vara miljömässigt hållbara enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (7), hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (8) och försäkringsbaserade investeringsprodukter som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer, vilka kan rekommenderas kunder såsom uppfyllande deras individuella hållbarhetspreferenser och å andra sidan andra finansiella instrument som saknar dessa specifika inslag och inte bör kunna rekommenderas kunder eller presumtiva kunder som har individuella hållbarhetspreferenser. |
| --- | --- |

(12)

De försäkringsbaserade investeringsprodukter som hittills har utvecklats har varierande ambitionsnivå vad gäller hållbarhet. För att kunder eller presumtiva kunder ska förstå den varierande graden av hållbarhet och kunna fatta väl underbyggda investeringsbeslut i fråga om hållbarhet bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter förklara skillnaden mellan å ena sidan försäkringsbaserade investeringsprodukter som helt eller delvis eftersträvar hållbara investeringar i ekonomiska verksamheter som anses vara miljömässigt hållbara enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (7), hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (8) och försäkringsbaserade investeringsprodukter som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer, vilka kan rekommenderas kunder såsom uppfyllande deras individuella hållbarhetspreferenser och å andra sidan andra finansiella instrument som saknar dessa specifika inslag och inte bör kunna rekommenderas kunder eller presumtiva kunder som har individuella hållbarhetspreferenser.

| (13) | Det är nödvändigt att hantera problemen med ”grönmålning”, i synnerhet att en orättvis konkurrensfördel uppnås genom att en försäkringsbaserad investeringsprodukt rekommenderas som miljövänlig eller hållbar när den i själva verket inte uppfyller grundläggande miljömässiga eller andra hållbarhetsrelaterade krav. För att förhindra vilseledande försäljning och grönmålning bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter inte rekommendera försäkringsbaserade investeringsprodukter såsom motsvarande individuella hållbarhetspreferenser när så inte är fallet. Försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter bör för sina kunder eller presumtiva kunder klargöra skälen till varför de inte gör detta och dokumentera dessa skäl. |
| --- | --- |

(13)

Det är nödvändigt att hantera problemen med ”grönmålning”, i synnerhet att en orättvis konkurrensfördel uppnås genom att en försäkringsbaserad investeringsprodukt rekommenderas som miljövänlig eller hållbar när den i själva verket inte uppfyller grundläggande miljömässiga eller andra hållbarhetsrelaterade krav. För att förhindra vilseledande försäljning och grönmålning bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter inte rekommendera försäkringsbaserade investeringsprodukter såsom motsvarande individuella hållbarhetspreferenser när så inte är fallet. Försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter bör för sina kunder eller presumtiva kunder klargöra skälen till varför de inte gör detta och dokumentera dessa skäl.

| (14) | Det är nödvändigt att klargöra att försäkringsbaserade investeringsprodukter som inte kan anses motsvara individuella hållbarhetspreferenser ändå kan rekommenderas av försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter, men inte såsom motsvarande individuella hållbarhetspreferenser. För att möjliggöra ytterligare rekommendationer till kunder eller presumtiva kunder, när försäkringsbaserade investeringsprodukter inte motsvarar deras hållbarhetspreferenser, bör kunderna ha möjlighet att ändra informationen om sina hållbarhetspreferenser. För att förhindra vilseledande försäljning och grönmålning bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter spara dokumentation om kundens beslut och kundens motivering av ändringen. |
| --- | --- |

(14)

Det är nödvändigt att klargöra att försäkringsbaserade investeringsprodukter som inte kan anses motsvara individuella hållbarhetspreferenser ändå kan rekommenderas av försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter, men inte såsom motsvarande individuella hållbarhetspreferenser. För att möjliggöra ytterligare rekommendationer till kunder eller presumtiva kunder, när försäkringsbaserade investeringsprodukter inte motsvarar deras hållbarhetspreferenser, bör kunderna ha möjlighet att ändra informationen om sina hållbarhetspreferenser. För att förhindra vilseledande försäljning och grönmålning bör försäkringsförmedlare och försäkringsföretag som distribuerar försäkringsbaserade investeringsprodukter spara dokumentation om kundens beslut och kundens motivering av ändringen.

| (15) | Bestämmelserna i denna förordning står i nära samband med varandra och med bestämmelserna i förordning (EU) 2019/2088, eftersom det genom dessa bestämmelser inrättas ett omfattande system för upplysningar om hållbarhetsaspekter. För att möjliggöra en samstämmig tolkning och tillämpning av dessa bestämmelser och säkerställa att marknadsaktörer, behöriga myndigheter och investerare kan överblicka helheten och få smidig tillgång till bestämmelserna är det önskvärt att samla dem i en enda rättsakt. |
| --- | --- |

(15)

Bestämmelserna i denna förordning står i nära samband med varandra och med bestämmelserna i förordning (EU) 2019/2088, eftersom det genom dessa bestämmelser inrättas ett omfattande system för upplysningar om hållbarhetsaspekter. För att möjliggöra en samstämmig tolkning och tillämpning av dessa bestämmelser och säkerställa att marknadsaktörer, behöriga myndigheter och investerare kan överblicka helheten och få smidig tillgång till bestämmelserna är det önskvärt att samla dem i en enda rättsakt.

| (16) | Kommissionens delegerade förordningar (EU) 2017/2358 och (EU) 2017/2359 (9) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionens delegerade förordningar (EU) 2017/2358 och (EU) 2017/2359 (9) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (17) | Behöriga myndigheter, försäkringsförmedlare och försäkringsföretag bör ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya kraven i denna förordning. Tillämpningen av förordningen bör därför senareläggas. |
| --- | --- |

(17)

Behöriga myndigheter, försäkringsförmedlare och försäkringsföretag bör ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya kraven i denna förordning. Tillämpningen av förordningen bör därför senareläggas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerad förordning (EU) 2017/2358

Delegerad förordning (EU) 2017/2358 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 4.3 a ska led i ersättas med följande:






  ”i) | Tar hänsyn till kundernas mål, intressen och egenskaper, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 4.3 a ska led i ersättas med följande:

”i)

Tar hänsyn till kundernas mål, intressen och egenskaper, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål.”

| 2. | Artiklarna 5 och 6 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 5
  Målmarknad

  1.   Produktgodkännandeprocessen ska för varje försäkringsprodukt fastställa målmarknad och gruppen av kompatibla kunder. Målmarknaden ska fastställas på tillräckligt detaljerad nivå på ett sätt som tar hänsyn till försäkringsproduktens egenskaper, riskprofil, komplexitet, art och hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1).


  2.   Utvecklare kan, i synnerhet när det gäller försäkringsbaserade investeringsprodukter, identifiera grupper av kunder vars behov, egenskaper och mål försäkringsprodukten generellt inte är kompatibel med, med undantag för om försäkringsprodukterna tar hänsyn till hållbarhetsfaktorer på det sätt som avses i punkt 1.


  3.   Utvecklare ska bara utforma och saluföra försäkringsprodukter som är kompatibla med behoven, egenskaperna och målen, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, hos kunderna på målmarknaden. Vid bedömningen av om en försäkringsprodukt är kompatibel med en målmarknad ska utvecklarna ta hänsyn till hur mycket information som är tillgänglig för kunder på denna målmarknad och deras finanskunskaper.


  4.   Utvecklare ska säkerställa att personal som deltar i utformning och utveckling av försäkringsprodukter har den kompetens, kännedom och expertis som behövs för att korrekt förstå de försäkringsprodukter som säljs och intressen, mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, samt egenskaper hos kunderna på målmarknaden.



  Artikel 6
  Produkttester

  1.   Utvecklare ska testa sina försäkringsprodukter på lämpligt sätt, bland annat genom scenarioanalyser när detta är relevant, innan de släpper ut produkten på marknaden eller gör en betydande anpassning av den, eller om målmarknaden har ändrats väsentligt. Produkttestningen ska bedöma om försäkringsprodukten under sin livslängd uppfyller fastställda behov, mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, och egenskaper hos kunderna på målmarknaden. Utvecklare ska testa sina försäkringsprodukter kvalitativt och, beroende på försäkringsproduktens typ och art samt risken för skada för kunderna, även kvantitativt.


  2.   Utvecklare ska inte släppa ut försäkringsprodukter på marknaden om resultaten av produkttestningen visar att produkterna inte tillgodoser målmarknadens fastställda behov, mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, och egenskaper.



  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

2.

Artiklarna 5 och 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Målmarknad

1.   Produktgodkännandeprocessen ska för varje försäkringsprodukt fastställa målmarknad och gruppen av kompatibla kunder. Målmarknaden ska fastställas på tillräckligt detaljerad nivå på ett sätt som tar hänsyn till försäkringsproduktens egenskaper, riskprofil, komplexitet, art och hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1).

2.   Utvecklare kan, i synnerhet när det gäller försäkringsbaserade investeringsprodukter, identifiera grupper av kunder vars behov, egenskaper och mål försäkringsprodukten generellt inte är kompatibel med, med undantag för om försäkringsprodukterna tar hänsyn till hållbarhetsfaktorer på det sätt som avses i punkt 1.

3.   Utvecklare ska bara utforma och saluföra försäkringsprodukter som är kompatibla med behoven, egenskaperna och målen, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, hos kunderna på målmarknaden. Vid bedömningen av om en försäkringsprodukt är kompatibel med en målmarknad ska utvecklarna ta hänsyn till hur mycket information som är tillgänglig för kunder på denna målmarknad och deras finanskunskaper.

4.   Utvecklare ska säkerställa att personal som deltar i utformning och utveckling av försäkringsprodukter har den kompetens, kännedom och expertis som behövs för att korrekt förstå de försäkringsprodukter som säljs och intressen, mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, samt egenskaper hos kunderna på målmarknaden.

Artikel 6

Produkttester

1.   Utvecklare ska testa sina försäkringsprodukter på lämpligt sätt, bland annat genom scenarioanalyser när detta är relevant, innan de släpper ut produkten på marknaden eller gör en betydande anpassning av den, eller om målmarknaden har ändrats väsentligt. Produkttestningen ska bedöma om försäkringsprodukten under sin livslängd uppfyller fastställda behov, mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, och egenskaper hos kunderna på målmarknaden. Utvecklare ska testa sina försäkringsprodukter kvalitativt och, beroende på försäkringsproduktens typ och art samt risken för skada för kunderna, även kvantitativt.

2.   Utvecklare ska inte släppa ut försäkringsprodukter på marknaden om resultaten av produkttestningen visar att produkterna inte tillgodoser målmarknadens fastställda behov, mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, och egenskaper.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).”
  "

*1

| 3. | Artikel 7.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Utvecklare ska fortlöpande övervaka och regelbundet se över försäkringsprodukter som de har släppt ut på marknaden för att upptäcka händelser som kan ha en väsentlig inverkan på produkternas huvudsakliga särdrag, risktäckning och garantier. De ska bedöma huruvida försäkringsprodukterna förblir förenliga med behoven, egenskaperna och målen, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, hos den fastställda målmarknaden och huruvida produkterna distribueras till målmarknaden eller når kunder utanför målmarknaden.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 7.1 ska ersättas med följande:

”1.   Utvecklare ska fortlöpande övervaka och regelbundet se över försäkringsprodukter som de har släppt ut på marknaden för att upptäcka händelser som kan ha en väsentlig inverkan på produkternas huvudsakliga särdrag, risktäckning och garantier. De ska bedöma huruvida försäkringsprodukterna förblir förenliga med behoven, egenskaperna och målen, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, hos den fastställda målmarknaden och huruvida produkterna distribueras till målmarknaden eller når kunder utanför målmarknaden.”

| 4. | Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Den information som avses i punkt 2 ska göra det möjligt för försäkringsdistributörer att






  a) | förstå försäkringsprodukterna, |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

”3.   Den information som avses i punkt 2 ska göra det möjligt för försäkringsdistributörer att

a)

förstå försäkringsprodukterna,

| b) | förstå den fastställda målmarknaden för försäkringsprodukterna, |
| --- | --- |

b)

förstå den fastställda målmarknaden för försäkringsprodukterna,

| c) | identifiera eventuella kunder med behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, som försäkringsprodukten inte är kompatibel med, |
| --- | --- |

c)

identifiera eventuella kunder med behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, som försäkringsprodukten inte är kompatibel med,

| d) | utföra distributionsverksamhet för relevanta försäkringsprodukter i enlighet med kundernas bästa intresse enligt artikel 17.1 i direktiv (EU) 2016/97.” |
| --- | --- |

d)

utföra distributionsverksamhet för relevanta försäkringsprodukter i enlighet med kundernas bästa intresse enligt artikel 17.1 i direktiv (EU) 2016/97.”

| 5. | Artikel 10.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Produktdistributionssystemet ska






  a) | syfta till att förhindra och minska skador för kunderna, |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 10.2 ska ersättas med följande:

”2.   Produktdistributionssystemet ska

a)

syfta till att förhindra och minska skador för kunderna,

| b) | främja en korrekt hantering av intressekonflikter, |
| --- | --- |

b)

främja en korrekt hantering av intressekonflikter,

| c) | säkerställa att kundernas mål, intressen och egenskaper, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, vederbörligen beaktas.” |
| --- | --- |

c)

säkerställa att kundernas mål, intressen och egenskaper, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, vederbörligen beaktas.”

| 6. | Artikel 11 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 11
  Information till utvecklaren
  Om försäkringsdistributörer får kännedom om att en försäkringsprodukt inte är i linje med kundernas intressen, mål och egenskaper på den fastställda målmarknaden, inbegripet deras eventuella hållbarhetsrelaterade mål, eller om de får kännedom om andra produktrelaterade omständigheter som kan inverka negativt på kunden ska de omedelbart informera utvecklaren och vid behov ändra sin distributionsstrategi för den försäkringsprodukten.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

Information till utvecklaren

Om försäkringsdistributörer får kännedom om att en försäkringsprodukt inte är i linje med kundernas intressen, mål och egenskaper på den fastställda målmarknaden, inbegripet deras eventuella hållbarhetsrelaterade mål, eller om de får kännedom om andra produktrelaterade omständigheter som kan inverka negativt på kunden ska de omedelbart informera utvecklaren och vid behov ändra sin distributionsstrategi för den försäkringsprodukten.”

Artikel 2

Ändringar av delegerad förordning (EU) 2017/2359

Delegerad förordning (EU) 2017/2359 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska följande punkter läggas till som punkterna 4 och 5:






  ”4. | hållbarhetspreferenser: en kunds eller presumtiv kunds val om huruvida någon av följande finansiella produkter bör integreras i kundens investeringsstrategi:






  a) | En försäkringsbaserad investeringsprodukt i fråga om vilken kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en viss minimiandel ska investeras i miljömässigt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (*2). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska följande punkter läggas till som punkterna 4 och 5:

”4.

hållbarhetspreferenser: en kunds eller presumtiv kunds val om huruvida någon av följande finansiella produkter bör integreras i kundens investeringsstrategi:

hållbarhetspreferenser

a)

En försäkringsbaserad investeringsprodukt i fråga om vilken kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en viss minimiandel ska investeras i miljömässigt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (*2).

*2

| b) | En försäkringsbaserad investeringsprodukt i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en viss minimiandel ska investeras i hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*3). |
| --- | --- |

b)

En försäkringsbaserad investeringsprodukt i fråga om vilket kunden eller den presumtiva kunden bestämmer att en viss minimiandel ska investeras i hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*3).

*3

| c) | En försäkringsbaserad investeringsprodukt som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i fråga om vilken kunden eller den presumtiva kunden bestämmer vilka kvalitativa eller kvantitativa inslag som ska påvisa att så sker. |
| --- | --- |

c)

En försäkringsbaserad investeringsprodukt som beaktar huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i fråga om vilken kunden eller den presumtiva kunden bestämmer vilka kvalitativa eller kvantitativa inslag som ska påvisa att så sker.

| 5. | hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i förordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

5.

hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i förordning (EU) 2019/2088.

hållbarhetsfaktorer

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13)."

*2

(*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).”
  "

*3

| 2. | Artikel 3.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   För att identifiera, i enlighet med artikel 28 i direktiv (EU) 2016/97, de typer av intressekonflikter som uppstår vid bedrivande av försäkringsdistributionsverksamhet som rör försäkringsbaserade investeringsprodukter och som innebär en risk för negativ inverkan på kundens intressen, inbegripet kundens eventuella hållbarhetspreferenser, ska försäkringsförmedlare och försäkringsföretag bedöma huruvida de, en relevant person eller någon annan person med direkt eller indirekt koppling till dem genom kontroll, har ett intresse av resultatet av försäkringsdistributionsverksamheten som uppfyller följande kriterier:






  a) | Det skiljer sig från kundens eller den presumtiva kundens intresse vad gäller resultatet av försäkringsdistributionsverksamheten. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3.1 ska ersättas med följande:

”1.   För att identifiera, i enlighet med artikel 28 i direktiv (EU) 2016/97, de typer av intressekonflikter som uppstår vid bedrivande av försäkringsdistributionsverksamhet som rör försäkringsbaserade investeringsprodukter och som innebär en risk för negativ inverkan på kundens intressen, inbegripet kundens eventuella hållbarhetspreferenser, ska försäkringsförmedlare och försäkringsföretag bedöma huruvida de, en relevant person eller någon annan person med direkt eller indirekt koppling till dem genom kontroll, har ett intresse av resultatet av försäkringsdistributionsverksamheten som uppfyller följande kriterier:

a)

Det skiljer sig från kundens eller den presumtiva kundens intresse vad gäller resultatet av försäkringsdistributionsverksamheten.

| b) | Det har potential att påverka resultatet av verksamheten på ett sätt som är negativt för kunden. |
| --- | --- |

b)

Det har potential att påverka resultatet av verksamheten på ett sätt som är negativt för kunden.

Försäkringsförmedlare och försäkringsföretag ska på samma sätt identifiera intressekonflikter mellan en kund och en annan kund.”

| 3. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Den är förenlig med kundens eller den presumtiva kundens investeringsmål, inbegripet den personens risktolerans och eventuella hållbarhetspreferenser.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska led a ersättas med följande:

”a)

Den är förenlig med kundens eller den presumtiva kundens investeringsmål, inbegripet den personens risktolerans och eventuella hållbarhetspreferenser.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Informationen om kundens eller den presumtiva kundens investeringsmål ska i förekommande fall innefatta uppgifter om hur länge kunden eller den presumtiva kunden önskar inneha investeringen, kundens riskvilja och riskprofil samt syftena med investeringen och, dessutom, eventuella hållbarhetspreferenser. Information ska hämtas in i en omfattning som är lämplig med tanke på den specifika produkt eller tjänst som övervägs.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Informationen om kundens eller den presumtiva kundens investeringsmål ska i förekommande fall innefatta uppgifter om hur länge kunden eller den presumtiva kunden önskar inneha investeringen, kundens riskvilja och riskprofil samt syftena med investeringen och, dessutom, eventuella hållbarhetspreferenser. Information ska hämtas in i en omfattning som är lämplig med tanke på den specifika produkt eller tjänst som övervägs.”

| c) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Vid rådgivning om en försäkringsbaserad investeringsprodukt i enlighet med artikel 30.1 i direktiv (EU) 2016/97 får försäkringsförmedlaren eller försäkringsföretaget inte ge någon rekommendation om ingen av produkterna är lämplig för kunden eller den presumtiva kunden.
  Försäkringsförmedlare eller försäkringsföretag ska inte rekommendera försäkringsbaserade investeringsprodukter såsom motsvarande en kunds eller presumtiv kunds hållbarhetspreferenser om de försäkringsbaserade investeringsprodukterna inte motsvarar dessa preferenser. Försäkringsförmedlare eller försäkringsföretag ska för sina kunder eller presumtiva kunder klargöra skälen till varför de inte gör detta och dokumentera dessa skäl.
  Om ingen försäkringsbaserad investeringsprodukt motsvarar kundens eller den presumtiva kundens hållbarhetspreferenser och kunden beslutar att ändra sina hållbarhetspreferenser ska försäkringsförmedlaren eller försäkringsföretaget spara dokumentation om kundens beslut, inbegripet skälen till detta beslut.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Vid rådgivning om en försäkringsbaserad investeringsprodukt i enlighet med artikel 30.1 i direktiv (EU) 2016/97 får försäkringsförmedlaren eller försäkringsföretaget inte ge någon rekommendation om ingen av produkterna är lämplig för kunden eller den presumtiva kunden.

Försäkringsförmedlare eller försäkringsföretag ska inte rekommendera försäkringsbaserade investeringsprodukter såsom motsvarande en kunds eller presumtiv kunds hållbarhetspreferenser om de försäkringsbaserade investeringsprodukterna inte motsvarar dessa preferenser. Försäkringsförmedlare eller försäkringsföretag ska för sina kunder eller presumtiva kunder klargöra skälen till varför de inte gör detta och dokumentera dessa skäl.

Om ingen försäkringsbaserad investeringsprodukt motsvarar kundens eller den presumtiva kundens hållbarhetspreferenser och kunden beslutar att ändra sina hållbarhetspreferenser ska försäkringsförmedlaren eller försäkringsföretaget spara dokumentation om kundens beslut, inbegripet skälen till detta beslut.”

| 4. | Artikel 14 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 b ska led i ersättas med följande:






  ”i) | kundens investeringsmål, inbegripet den personens risktolerans, och huruvida kundens investeringsmål uppnås genom att hänsyn tas till kundens hållbarhetspreferenser.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 14 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 b ska led i ersättas med följande:

”i)

kundens investeringsmål, inbegripet den personens risktolerans, och huruvida kundens investeringsmål uppnås genom att hänsyn tas till kundens hållbarhetspreferenser.”

| b) | I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

  ”Kraven att i förekommande fall tillgodose kunders eller presumtiva kunders hållbarhetspreferenser ska inte ändra villkoren i första stycket.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

”Kraven att i förekommande fall tillgodose kunders eller presumtiva kunders hållbarhetspreferenser ska inte ändra villkoren i första stycket.”

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 2 augusti 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 april 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 26, 2.2.2016, s. 19.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1841 av den 5 oktober 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (EUT L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2358 av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 vad gäller produkttillsyns- och styrningskrav för försäkringsföretag och försäkringsdistributörer (EUT L 341, 20.12.2017, s. 1).

5

(6)  SWD(2018) 264 final.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).

8

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2359 av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 vad gäller informationskrav och uppföranderegler för distribution av försäkringsbaserade investeringsprodukter (EUT L 341, 20.12.2017, s. 8)

9

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1258

av den 26 juli 2021

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Őrségi tökmagolaj” (SGB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Őrségi tökmagolaj” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Őrségi tökmagolaj” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Őrségi tökmagolaj” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Őrségi tökmagolaj” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Őrségi tökmagolaj” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.5 Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 103, 25.3.2021, s. 18.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1259

av den 26 juli 2021

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Tuzséri alma” (SUB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Tuzséri alma” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Tuzséri alma” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Tuzséri alma” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Tuzséri alma” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Tuzséri alma” (SUB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 102, 24.3.2021, s. 21.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1260

av den 26 juli 2021

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Pera Mantovana” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 134/98 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 134/98 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Pera Mantovana” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 134/98 av den 20 januari 1998 om komplettering av bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92 (EGT L 15, 21.1.1998, s. 6).

2

(3)  
  EUT C 93, 19.3.2021, s. 39.

3

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1261

av den 26 juli 2021

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Olio di Roma” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Olio di Roma” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Olio di Roma” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Olio di Roma” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Olio di Roma” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Olio di Roma” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.5 Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 112, 30.3.2021, s. 12.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/29

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1262

av den 26 juli 2021

om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (”Iaşi” (SUB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 99, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har granskat Rumäniens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iaşi”, som lämnats in i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har granskat Rumäniens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iaşi”, som lämnats in i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (2) | Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 (2). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 (2).

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen.

| (4) | Ändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Ändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ändringar av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Iaşi” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 93, 19.3.2021, s. 68.

2

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/30

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1263

av den 26 juli 2021

om beviljande av skydd enligt artikel 99 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av namnet ”Muškat momjanski/Moscato di Momiano” (SUB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 99, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har, i enlighet med artikel 97.2 och 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013, kontrollerat Kroatiens ansökan om registrering av namnet ”Muškat momjanski/Moscato di Momiano” och offentliggjort denna i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har, i enlighet med artikel 97.2 och 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013, kontrollerat Kroatiens ansökan om registrering av namnet ”Muškat momjanski/Moscato di Momiano” och offentliggjort denna i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen.

| (3) | I enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör namnet ”Muškat momjanski/Moscato di Momiano” skyddas och föras in i det register som avses i artikel 104 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör namnet ”Muškat momjanski/Moscato di Momiano” skyddas och föras in i det register som avses i artikel 104 i den förordningen.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Muškat momjanski/Moscato di Momiano” (SUB) ska härmed skyddas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 36, 2.2.2021, s. 22.

2

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1264

av den 26 juli 2021

om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (”Coteaux du Libron” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation (1), särskilt artikel 15.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Coteaux du Libron”, som lämnats in i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013. Denna ändring omfattar en ändring av namnet ”Coteaux du Libron” till ”Coteaux de Béziers”. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Coteaux du Libron”, som lämnats in i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013. Denna ändring omfattar en ändring av namnet ”Coteaux du Libron” till ”Coteaux de Béziers”.

| (2) | Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning (2) i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning (2) i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen.

| (4) | Ändringen av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 jämförd med artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(4)

Ändringen av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 jämförd med artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2019/33.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Coteaux du Libron” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

(2)  
  EUT C 412, 30.11.2020, s. 18.

2

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1265

av den 26 juli 2021

om registrering av en geografisk beteckning för en spritdryck i enlighet med artikel 30.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 (”Bayerischer Bärwurz”)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNNG

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av den 17 april 2019 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008 (1), särskilt artikel 30.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 (2) granskat Tysklands ansökan av den 7 juni 2019 om registrering av den geografiska beteckningen ”Bayerischer Bärwurz”. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 (2) granskat Tysklands ansökan av den 7 juni 2019 om registrering av den geografiska beteckningen ”Bayerischer Bärwurz”.

| (2) | Förordning (EU) 2019/787, som ersätter förordning (EG) nr 110/2008, trädde i kraft den 25 maj 2019. I enlighet med artikel 49.1 i den förordningen ska kapitel III i förordning (EG) nr 110/2008 om geografiska beteckningar upphöra att gälla med verkan från och med den 8 juni 2019. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EU) 2019/787, som ersätter förordning (EG) nr 110/2008, trädde i kraft den 25 maj 2019. I enlighet med artikel 49.1 i den förordningen ska kapitel III i förordning (EG) nr 110/2008 om geografiska beteckningar upphöra att gälla med verkan från och med den 8 juni 2019.

| (3) | Efter att ha kommit fram till att ansökan är förenlig med förordning (EG) nr 110/2008 har kommissionen i enlighet med artikel 17.6 i samma förordning offentliggjort huvudkraven i kravspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning (3), i enlighet med artikel 50.4 första stycket i förordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(3)

Efter att ha kommit fram till att ansökan är förenlig med förordning (EG) nr 110/2008 har kommissionen i enlighet med artikel 17.6 i samma förordning offentliggjort huvudkraven i kravspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning (3), i enlighet med artikel 50.4 första stycket i förordning (EU) 2019/787.

| (4) | Inga meddelanden om invändningar enligt artikel 27.1 i förordning (EU) 2019/787 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Inga meddelanden om invändningar enligt artikel 27.1 i förordning (EU) 2019/787 har inkommit till kommissionen.

| (5) | Beteckningen ”Bayerischer Bärwurz” bör därför registreras som geografisk beteckning. |
| --- | --- |

(5)

Beteckningen ”Bayerischer Bärwurz” bör därför registreras som geografisk beteckning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den geografiska beteckningen ”Bayerischer Bärwurz” ska föras in i registret. I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EU) 2019/787 ger den här förordningen namnet ”Bayerischer Bärwurz” det skydd som avses i artikel 21 i förordning (EU) 2019/787.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 130, 17.5.2019, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (EUT L 39, 13.2.2008, s. 16).

2

(3)  
  EUT C 129, 13.4.2021, s. 26.

3

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1266

av den 29 juli 2021

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 599/2009 (2), införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på mellan 0 och 198 euro per ton på import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vid den tidpunkten klassificerade enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-nummer 2710194120), 3824 90 91 och ex 3824 90 97 (Taric-nummer 3824 90 97 87) och med ursprung i Amerikas förenta stater (Förenta staterna eller det berörda landet). Den antidumpningstull som införs genom den förordningen kallas nedan de ursprungliga åtgärderna. Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 599/2009 (2), införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på mellan 0 och 198 euro per ton på import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vid den tidpunkten klassificerade enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-nummer 2710194120), 3824 90 91 och ex 3824 90 97 (Taric-nummer 3824 90 97 87) och med ursprung i Amerikas förenta stater (Förenta staterna eller det berörda landet). Den antidumpningstull som införs genom den förordningen kallas nedan de ursprungliga åtgärderna. Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

2

Förenta staterna

det berörda landet

| (2) | Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 444/2011 (3) utvidgade rådet, efter en undersökning om kringgående, den slutgiltiga antidumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 599/2009 till att även omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, med undantag av de produkter som tillverkas av företagen BIOX Corporation, Oakville och Rothsay Biodiesel, Guelph, som båda är belägna i Ontario, Kanada. Genom samma förordning utvidgade rådet den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 599/2009 till att även gälla import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 444/2011 (3) utvidgade rådet, efter en undersökning om kringgående, den slutgiltiga antidumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 599/2009 till att även omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, med undantag av de produkter som tillverkas av företagen BIOX Corporation, Oakville och Rothsay Biodiesel, Guelph, som båda är belägna i Ontario, Kanada. Genom samma förordning utvidgade rådet den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 599/2009 till att även gälla import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna.

3

| (3) | Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1518 (4) återinförde Europeiska kommissionen slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna efter en översyn vid giltighetstidens utgång (den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång). |
| --- | --- |

(3)

Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1518 (4) återinförde Europeiska kommissionen slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna efter en översyn vid giltighetstidens utgång (den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång).

4

den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

| (4) | Vidare utvidgade förordning (EU) 2015/1518, ändrad genom förordning (EU) 2016/676 (5), den slutgiltiga antidumpningstullen till att även omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, med undantag av de produkter som tillverkas av företagen BIOX Corporation, Oakville och Rothsay Biodiesel, Guelph, båda belägna i Ontario, Kanada samt DSM Nutritional Products Kanada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Genom samma förordning utvidgade kommissionen den slutgiltiga antidumpningstullen till att även gälla import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(4)

Vidare utvidgade förordning (EU) 2015/1518, ändrad genom förordning (EU) 2016/676 (5), den slutgiltiga antidumpningstullen till att även omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, med undantag av de produkter som tillverkas av företagen BIOX Corporation, Oakville och Rothsay Biodiesel, Guelph, båda belägna i Ontario, Kanada samt DSM Nutritional Products Kanada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Genom samma förordning utvidgade kommissionen den slutgiltiga antidumpningstullen till att även gälla import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna.

5

| (5) | De antidumpningstullar som för närvarande är i kraft är fasta belopp mellan 0 euro per ton och 198 euro per ton på import från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, 115,6 euro per ton på import från de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och ett fast belopp på 172,2 euro. per ton på import från alla övriga företag. |
| --- | --- |

(5)

De antidumpningstullar som för närvarande är i kraft är fasta belopp mellan 0 euro per ton och 198 euro per ton på import från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, 115,6 euro per ton på import från de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och ett fast belopp på 172,2 euro. per ton på import från alla övriga företag.

| (6) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1598 (6) ändrades dessutom förordning (EU) 2015/1518 genom att tillåta företag som inte exporterade biodiesel under den ursprungliga undersökningsperioden att begära en översyn av huruvida de kan bli föremål för den tullsats som infördes för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(6)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1598 (6) ändrades dessutom förordning (EU) 2015/1518 genom att tillåta företag som inte exporterade biodiesel under den ursprungliga undersökningsperioden att begära en översyn av huruvida de kan bli föremål för den tullsats som infördes för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet.

6

| (7) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1121 (7), efter en begäran om behandling av nya exporterande tillverkare, ändrades förordning (EU) 2015/1518 genom att lägga till det amerikanska företaget Organic Technologies, Coshocton (Ohio) i bilaga I och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullen på 115,6 euro per ton som gäller för samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(7)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1121 (7), efter en begäran om behandling av nya exporterande tillverkare, ändrades förordning (EU) 2015/1518 genom att lägga till det amerikanska företaget Organic Technologies, Coshocton (Ohio) i bilaga I och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullen på 115,6 euro per ton som gäller för samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet.

7

1.2   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (8) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (8) mottog Europeiska kommissionen (kommissionen) en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (8) mottog Europeiska kommissionen (kommissionen) en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

8

kommissionen

| (9) | Begäran om översyn ingavs den 11 juni 2020 av European Biodiesel Board (EBB eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av biodiesel. Begäran om översyn baserades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen skulle återkomma och orsaka skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(9)

Begäran om översyn ingavs den 11 juni 2020 av European Biodiesel Board (EBB eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av biodiesel. Begäran om översyn baserades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen skulle återkomma och orsaka skada för unionsindustrin.

EBB

sökanden

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (10) | Kommissionen fastslog efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 14 september 2020 en översyn vid giltighetstidens utgång av import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (9) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen fastslog efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 14 september 2020 en översyn vid giltighetstidens utgång av import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (9) (tillkännagivandet om inledande).

Europeiska unionens officiella tidning

9

tillkännagivandet om inledande

| (11) | Samma dag inledde kommissionen en separat översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antisubventionsåtgärder som tillämpas för import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna (10). |
| --- | --- |

(11)

Samma dag inledde kommissionen en separat översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antisubventionsåtgärder som tillämpas för import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna (10).

10

| (12) | Kanadas regering lämnade synpunkter på detta inledande och noterade att om åtgärderna bibehålls, bör även det undantag som beviljats tre kanadensiska tillverkare av biodiesel fortsätta att gälla. Avgiftsbefrielsen bibehölls i artikel 2 i denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

Kanadas regering lämnade synpunkter på detta inledande och noterade att om åtgärderna bibehålls, bör även det undantag som beviljats tre kanadensiska tillverkare av biodiesel fortsätta att gälla. Avgiftsbefrielsen bibehölls i artikel 2 i denna förordning.

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattar perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattar perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (skadeundersökningsperioden).

1.5   Förenade kungarikets utträde ur EU

Förenade kungarikets utträde ur EU

| (14) | Detta ärende inleddes den 14 september 2020, dvs. under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande. |
| --- | --- |

(14)

Detta ärende inleddes den 14 september 2020, dvs. under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande.

| (15) | Genom en not till handlingarna i ärendet (11) den 15 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de ändå var berörda parter att kontakta kommissionen. BP OIL International Limited och Argent Energy begärde att fortsätta betraktas som berörda parter och beviljades denna rättighet på grundval av den bevisning som företagen lämnade in. Båda företagen tillhandahöll bevisning över närstående enheter inom respektive grupp som är verksamma på unionens marknad. Moderbolaget Valero Energy Limited i Förenade kungariket ersattes däremot av sitt irländska dotterbolag Valero Energy Limited Ireland, eftersom det senare bolaget är aktivt på unionens marknad. |
| --- | --- |

(15)

Genom en not till handlingarna i ärendet (11) den 15 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de ändå var berörda parter att kontakta kommissionen. BP OIL International Limited och Argent Energy begärde att fortsätta betraktas som berörda parter och beviljades denna rättighet på grundval av den bevisning som företagen lämnade in. Båda företagen tillhandahöll bevisning över närstående enheter inom respektive grupp som är verksamma på unionens marknad. Moderbolaget Valero Energy Limited i Förenade kungariket ersattes däremot av sitt irländska dotterbolag Valero Energy Limited Ireland, eftersom det senare bolaget är aktivt på unionens marknad.

11

1.6   Berörda parter

Berörda parter

| (16) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, de kända tillverkarna i Förenta staterna och amerikanska myndigheter, kända importörer, användare och handlare samt berörda intresseorganisationer om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(16)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, de kända tillverkarna i Förenta staterna och amerikanska myndigheter, kända importörer, användare och handlare samt berörda intresseorganisationer om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta.

| (17) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Det inkom inte någon begäran om hörande. |
| --- | --- |

(17)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Det inkom inte någon begäran om hörande.

1.7   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (18) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att använda ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att använda ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.7.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (19) | Den 14 september 2020 underrättade kommissionen de berörda parterna om det preliminära urvalet avseende unionstillverkare enligt avsnitt 5.4 i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktions- och försäljningsvolymerna av den likadana produkten 2019 samt den geografiska basen för tillverkarna av den likadana produkten. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. Unionstillverkarna i urvalet stod för 17,5 % av den beräknade totala produktionsvolymen för den likadana produkten i unionen och det säkerställde också en god geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom inom tidsfristen på sju dagar efter underrättelsen om det preliminära urvalet av unionstillverkare. |
| --- | --- |

(19)

Den 14 september 2020 underrättade kommissionen de berörda parterna om det preliminära urvalet avseende unionstillverkare enligt avsnitt 5.4 i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktions- och försäljningsvolymerna av den likadana produkten 2019 samt den geografiska basen för tillverkarna av den likadana produkten. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. Unionstillverkarna i urvalet stod för 17,5 % av den beräknade totala produktionsvolymen för den likadana produkten i unionen och det säkerställde också en god geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom inom tidsfristen på sju dagar efter underrättelsen om det preliminära urvalet av unionstillverkare.

1.7.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (20) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade den icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(20)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade den icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (21) | Endast en icke-närstående importör – Shell Trading Rotterdam BV – lämnade de begärda uppgifterna, och kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(21)

Endast en icke-närstående importör – Shell Trading Rotterdam BV – lämnade de begärda uppgifterna, och kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

1.7.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

| (22) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Förenta staterna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen det berörda landets myndigheter att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(22)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Förenta staterna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen det berörda landets myndigheter att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (23) | Ett exemplar av frågeformuläret fanns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats. |
| --- | --- |

(23)

Ett exemplar av frågeformuläret fanns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats.

| (24) | Tre exporterande tillverkare i Förenta staterna gav sig till känna och uttryckte sin vilja att samarbeta med kommissionen i undersökningen. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att det inte behövdes något stickprovsförfarande. Alla tre företag som gav sig till känna uppmanades att fylla i ett frågeformulär och överlämna det till kommissionen inom den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(24)

Tre exporterande tillverkare i Förenta staterna gav sig till känna och uttryckte sin vilja att samarbeta med kommissionen i undersökningen. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att det inte behövdes något stickprovsförfarande. Alla tre företag som gav sig till känna uppmanades att fylla i ett frågeformulär och överlämna det till kommissionen inom den angivna tidsfristen.

1.8   Bristande samarbete från det berörda landet

Bristande samarbete från det berörda landet

| (25) | Den 15 oktober 2020 informerade ett av dessa tre företag kommissionen via e-post om att det inte skulle samarbeta ytterligare. Dessutom lämnade inget av de två andra företagen de begärda uppgifterna inom den angivna tidsfristen genom att fylla i och returnera svaren på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(25)

Den 15 oktober 2020 informerade ett av dessa tre företag kommissionen via e-post om att det inte skulle samarbeta ytterligare. Dessutom lämnade inget av de två andra företagen de begärda uppgifterna inom den angivna tidsfristen genom att fylla i och returnera svaren på frågeformuläret.

| (26) | Den 10 november 2020 sände kommissionen ett brev till de tre företagen för att tillkännage sin avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och grunda undersökningsresultaten på tillgängliga uppgifter. De amerikanska myndigheterna informerades också om denna avsikt. Tidsfristen för att lämna synpunkter på denna skrivelse löpte ut den 17 november 2020. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(26)

Den 10 november 2020 sände kommissionen ett brev till de tre företagen för att tillkännage sin avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och grunda undersökningsresultaten på tillgängliga uppgifter. De amerikanska myndigheterna informerades också om denna avsikt. Tidsfristen för att lämna synpunkter på denna skrivelse löpte ut den 17 november 2020. Inga synpunkter inkom.

| (27) | Eftersom ingen av de tre exporterande tillverkarna i Förenta staterna var samarbetsvillig i översynen vid giltighetstidens utgång beslutades att tillämpa bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen och att dra sina slutsatser på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom ingen av de tre exporterande tillverkarna i Förenta staterna var samarbetsvillig i översynen vid giltighetstidens utgång beslutades att tillämpa bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen och att dra sina slutsatser på grundval av tillgängliga uppgifter.

1.9   Frågeformulär

Frågeformulär

| (28) | I samband med inledandet fanns ett exemplar av frågeformuläret att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats. |
| --- | --- |

(28)

I samband med inledandet fanns ett exemplar av frågeformuläret att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats.

| (29) | Svar på frågeformuläret inkom från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och från en icke-närstående unionstillverkare. |
| --- | --- |

(29)

Svar på frågeformuläret inkom från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och från en icke-närstående unionstillverkare.

1.10   Kontroll

Kontroll

| (30) | På grund av covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i linje med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (12). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans hos följande företag/parter: | Unionstillverkare








  — | SAIPOL Bu Diester, Frankrike |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

På grund av covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i linje med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (12). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans hos följande företag/parter:

12

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

SAIPOL Bu Diester, Frankrike

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Spanien |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Spanien

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Tyskland |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Tyskland

| | Importörer








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

Importörer

Importörer

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nederländerna

1.11   Meddelande av uppgifter

Meddelande av uppgifter

| (31) | Den 21 maj 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. |
| --- | --- |

(31)

Den 21 maj 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

| (32) | Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (33) | Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-nummer 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009019 (den berörda produkten). |
| --- | --- |

(33)

Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-nummer 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009019 (den berörda produkten).

den berörda produkten

| (34) | Biodiesel är ett förnybart bränsle som framställs från ett brett utbud av råvaror, dvs. vegetabiliska oljor som rapsolja, sojabönolja, palmolja, använda frityroljor, animaliskt fett eller biomassa. |
| --- | --- |

(34)

Biodiesel är ett förnybart bränsle som framställs från ett brett utbud av råvaror, dvs. vegetabiliska oljor som rapsolja, sojabönolja, palmolja, använda frityroljor, animaliskt fett eller biomassa.

| (35) | Biodiesel används inom transportsektorn, främst blandat med mineraldiesel (dvs. petroleum/konventionell diesel) och mycket marginellt i sin rena form (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodiesel används inom transportsektorn, främst blandat med mineraldiesel (dvs. petroleum/konventionell diesel) och mycket marginellt i sin rena form (B100).

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (36) | Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och [tekniska] egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | den berörda produkten, |
| --- | --- | --- |

(36)

Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och [tekniska] egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

den berörda produkten,

| — | den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Förenta staterna, och |
| --- | --- |

—

den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Förenta staterna, och

| — | den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (37) | Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar avseende produktdefinitionen

Invändningar avseende produktdefinitionen

| (38) | Det svenska företaget Preem AB och företaget Valero Energy Ltd Ireland, som tillverkar och levererar bränsle och som i den egenskapen är användare av den berörda produkten, hävdade att fettsyrametylester (FAME) och hydrerad vegetabilisk olja (HVO) är två olika typer av biodiesel, och att HVO bör undantas från den gällande produktdefinitionen. I förordningen från 2009 om införande av provisoriska åtgärder (13) ansågs alla typer av biodiesel och biodieselblandningar vara biodieselbränslen. FAME och HVO kan båda blandas med diesel och bortsett från vissa skillnader vad gäller de fysiska egenskaperna är slutanvändningen densamma och båda produkterna tillverkas av unionsindustrin. I det klagomål som gav upphov till den ursprungliga undersökningen definierades dieselbränsle framställt av HVO dessutom som en del av den berörda produkten och ingen av parterna bestred denna definition vid den tidpunkten. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(38)

Det svenska företaget Preem AB och företaget Valero Energy Ltd Ireland, som tillverkar och levererar bränsle och som i den egenskapen är användare av den berörda produkten, hävdade att fettsyrametylester (FAME) och hydrerad vegetabilisk olja (HVO) är två olika typer av biodiesel, och att HVO bör undantas från den gällande produktdefinitionen. I förordningen från 2009 om införande av provisoriska åtgärder (13) ansågs alla typer av biodiesel och biodieselblandningar vara biodieselbränslen. FAME och HVO kan båda blandas med diesel och bortsett från vissa skillnader vad gäller de fysiska egenskaperna är slutanvändningen densamma och båda produkterna tillverkas av unionsindustrin. I det klagomål som gav upphov till den ursprungliga undersökningen definierades dieselbränsle framställt av HVO dessutom som en del av den berörda produkten och ingen av parterna bestred denna definition vid den tidpunkten. Påståendet avvisades därför.

13

3.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

| (39) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning.

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (40) | På grund av bristande samarbetsvilja som förklaras i skälen 25–27 var det inte möjligt att göra en analys som grundar sig på kontrollerade uppgifter från de amerikanska tillverkarna. |
| --- | --- |

(40)

På grund av bristande samarbetsvilja som förklaras i skälen 25–27 var det inte möjligt att göra en analys som grundar sig på kontrollerade uppgifter från de amerikanska tillverkarna.

| (41) | I enlighet med artikel 18 i grundförordningen baserades därför undersökningsresultaten om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på tillgängliga uppgifter. Kommissionen grundar sig därför på följande källor: begäran om en översyn vid giltighetens utgång och påföljande inlagor från sökanden, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) och webbplatserna för amerikanska myndigheten för energiinformation (Energy Information Administration, EIA) och amerikanska jordbruksdepartementet (USDA). |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 18 i grundförordningen baserades därför undersökningsresultaten om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på tillgängliga uppgifter. Kommissionen grundar sig därför på följande källor: begäran om en översyn vid giltighetens utgång och påföljande inlagor från sökanden, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) och webbplatserna för amerikanska myndigheten för energiinformation (Energy Information Administration, EIA) och amerikanska jordbruksdepartementet (USDA).

GTA

Energy Information Administration

EIA

USDA

3.2   Fortsatt dumpning

Fortsatt dumpning

| (42) | Efter införandet av åtgärder 2009 sjönk importen av biodiesel från Förenta staterna till unionen nästan ned till noll från 2013 och framåt. Till exempel importerades cirka 156 ton från Förenta staterna under översynsperioden (från den 1 juli 2019 till den 30 juni 2020). Dessa volymer utgör endast 0,04 % av Förenta staternas sammanlagda export och ännu mindre av unionens förbrukning. I enlighet med detta drog kommissionen slutsatsen att dessa låga volymer inte ger tillräcklig grund för en analys om fortsatt dumpning. Kommissionen fokuserade därför sin undersökning på sannolikheten för att dumpning skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(42)

Efter införandet av åtgärder 2009 sjönk importen av biodiesel från Förenta staterna till unionen nästan ned till noll från 2013 och framåt. Till exempel importerades cirka 156 ton från Förenta staterna under översynsperioden (från den 1 juli 2019 till den 30 juni 2020). Dessa volymer utgör endast 0,04 % av Förenta staternas sammanlagda export och ännu mindre av unionens förbrukning. I enlighet med detta drog kommissionen slutsatsen att dessa låga volymer inte ger tillräcklig grund för en analys om fortsatt dumpning. Kommissionen fokuserade därför sin undersökning på sannolikheten för att dumpning skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.3   Återkommande dumpning

Återkommande dumpning

| (43) | Kommissionen analyserade om det var sannolikt att dumpning skulle återkomma om åtgärden skulle upphöra. Framför allt analyserades följande aspekter: förhållandet mellan priserna för produkter som producerats och sålts i unionen och i Förenta staterna, förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och priserna i Förenta staterna, förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och prisnivån i unionen, outnyttjad kapacitet i Förenta staterna samt kringgående och absorption. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen analyserade om det var sannolikt att dumpning skulle återkomma om åtgärden skulle upphöra. Framför allt analyserades följande aspekter: förhållandet mellan priserna för produkter som producerats och sålts i unionen och i Förenta staterna, förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och priserna i Förenta staterna, förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och prisnivån i unionen, outnyttjad kapacitet i Förenta staterna samt kringgående och absorption.

3.3.1   Jämförelse mellan priserna för produkter som tillverkats och sålts i unionen och i Förenta staterna

Jämförelse mellan priserna för produkter som tillverkats och sålts i unionen och i Förenta staterna

| (44) | Kommissionen utgick från två informationskällor för att fastställa de inhemska försäljningspriserna för biodiesel i Förenta staterna under översynsperioden: i) uppgifter från amerikanska jordbruksdepartementet (USDA), och ii) uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen utgick från två informationskällor för att fastställa de inhemska försäljningspriserna för biodiesel i Förenta staterna under översynsperioden: i) uppgifter från amerikanska jordbruksdepartementet (USDA), och ii) uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

| (45) | För översynsperioden visade uppgifterna från USDA ett inhemskt försäljningspris från fabrik på 909,05 US-dollar per ton. Till den genomsnittliga växelkursen för euro/dollar under översynsperioden (1 euro = 1,105 US-dollar) motsvarar detta belopp ett amerikanskt inhemskt försäljningspris på 822,31 euro per ton. Detta ligger nära uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, där det inhemska försäljningspriset uppgick till 918,06 US-dollar (820 euro) per ton. Kommissionen ansåg det lämpligt att betrakta det amerikanska inhemska priset som fastställt (822,31 euro) för sin återkommande analys. |
| --- | --- |

(45)

För översynsperioden visade uppgifterna från USDA ett inhemskt försäljningspris från fabrik på 909,05 US-dollar per ton. Till den genomsnittliga växelkursen för euro/dollar under översynsperioden (1 euro = 1,105 US-dollar) motsvarar detta belopp ett amerikanskt inhemskt försäljningspris på 822,31 euro per ton. Detta ligger nära uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, där det inhemska försäljningspriset uppgick till 918,06 US-dollar (820 euro) per ton. Kommissionen ansåg det lämpligt att betrakta det amerikanska inhemska priset som fastställt (822,31 euro) för sin återkommande analys.

| (46) | Det genomsnittliga priset från fabrik för biodiesel som under översynsperioden såldes i unionen av unionstillverkare, såsom visas i tabell 1, uppgick till 771 euro per ton. |
| --- | --- |

(46)

Det genomsnittliga priset från fabrik för biodiesel som under översynsperioden såldes i unionen av unionstillverkare, såsom visas i tabell 1, uppgick till 771 euro per ton.

| (47) | För att återvända till unionens marknad skulle de amerikanska tillverkarna vara tvungna att sälja till ett pris nära eller lägre än 771 euro per ton. Deras slutliga pris skulle också behöva täcka sjöfrakts- och försäkringskostnader och tullavgiften (6,5 %) för biodiesel. Enligt uppgifter som inhämtats under undersökningen skulle detta motsvara cirka 92 euro per ton. Kommissionen baserade detta belopp på mängden a) transport och godstrafik, som beräknats av sökanden och b) tullar (6,5 %) som tillämpas på importpriset på biodiesel från Förenta staterna, beräknat av kommissionen efter att ha konsulterat offentligt tillgänglig information som Global Trade Atlas (GTA) och avrundade det till 106 euro för att täcka extra kostnader efter importen. |
| --- | --- |

(47)

För att återvända till unionens marknad skulle de amerikanska tillverkarna vara tvungna att sälja till ett pris nära eller lägre än 771 euro per ton. Deras slutliga pris skulle också behöva täcka sjöfrakts- och försäkringskostnader och tullavgiften (6,5 %) för biodiesel. Enligt uppgifter som inhämtats under undersökningen skulle detta motsvara cirka 92 euro per ton. Kommissionen baserade detta belopp på mängden a) transport och godstrafik, som beräknats av sökanden och b) tullar (6,5 %) som tillämpas på importpriset på biodiesel från Förenta staterna, beräknat av kommissionen efter att ha konsulterat offentligt tillgänglig information som Global Trade Atlas (GTA) och avrundade det till 106 euro för att täcka extra kostnader efter importen.

| (48) | Om de amerikanska tillverkarna återupptar exporten till unionen till konkurrenskraftiga priser skulle de troligen behöva göra det till ett pris från fabrik mindre än 665 euro per ton, vilket skulle vara lägre än deras inhemska försäljningspris i Förenta staterna och därmed till dumpade prisnivåer. |
| --- | --- |

(48)

Om de amerikanska tillverkarna återupptar exporten till unionen till konkurrenskraftiga priser skulle de troligen behöva göra det till ett pris från fabrik mindre än 665 euro per ton, vilket skulle vara lägre än deras inhemska försäljningspris i Förenta staterna och därmed till dumpade prisnivåer.

3.3.2   Jämförelse mellan exportpriser till tredjeländer och priserna i Förenta staterna

Jämförelse mellan exportpriser till tredjeländer och priserna i Förenta staterna

| (49) | Kommissionen analyserade vidare prismönstret för exporten av biodiesel från Förenta staterna till tredjeländer under översynsperioden. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen analyserade vidare prismönstret för exporten av biodiesel från Förenta staterna till tredjeländer under översynsperioden.

| (50) | Den har konsulterat offentligt tillgänglig information såsom Global Trade Atlas (GTA) för att ta fram mängden och värdet av exporten av biodiesel enligt HTS-nummer 3826 00 under översynsperioden. Exportmängden (i ton) till samtliga länder (inbegripet EU) uppgår till 389 075 ton, varav 14 ton exporterades till unionen. |
| --- | --- |

(50)

Den har konsulterat offentligt tillgänglig information såsom Global Trade Atlas (GTA) för att ta fram mängden och värdet av exporten av biodiesel enligt HTS-nummer 3826 00 under översynsperioden. Exportmängden (i ton) till samtliga länder (inbegripet EU) uppgår till 389 075 ton, varav 14 ton exporterades till unionen.

| (51) | I tabellen nedan jämförs det genomsnittliga försäljningspriset i amerikanska dollar per ton som är vederbörligen justerat till nivån från fabrik (genom att dra av 82,52 US-dollar per ton för inlandsfrakt som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång) med det genomsnittliga inhemska priset i Förenta staterna för de sex länderna (utanför EU) till vilka Förenta staterna exporterade mer än 0,1 % av sin totala export under översynsperioden.

  Tabell 1


  Förenta staternas exportvolymer och priser under översynsperioden











  Bestämmelseländer | Exportmängder (ton) | Procentandel av exporten till alla länder | Genomsnittligt pris från fabrik (US-dollar) per ton | Genomsnittligt pris från fabrik (euro) per ton | Genomsnittligt pris från fabrik Inhemskt pris (euro) per ton (se skäl 45) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 | 822,31 |
| Kina | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 | 822,31 |
| Norge | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 | 822,31 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 | 822,31 |
| Mexiko | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 | 822,31 |
| Sydkorea | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 | 822,31 |
| Källa: GTA |

(51)

I tabellen nedan jämförs det genomsnittliga försäljningspriset i amerikanska dollar per ton som är vederbörligen justerat till nivån från fabrik (genom att dra av 82,52 US-dollar per ton för inlandsfrakt som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång) med det genomsnittliga inhemska priset i Förenta staterna för de sex länderna (utanför EU) till vilka Förenta staterna exporterade mer än 0,1 % av sin totala export under översynsperioden.

Tabell 1

Tabell 1

Förenta staternas exportvolymer och priser under översynsperioden

Förenta staternas exportvolymer och priser under översynsperioden

Bestämmelseländer

Exportmängder (ton)

Procentandel av exporten till alla länder

Genomsnittligt pris från fabrik (US-dollar) per ton

Genomsnittligt pris från fabrik (euro) per ton

Genomsnittligt pris från fabrik Inhemskt pris (euro) per ton (se skäl 45)

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

822,31

Kina

12 363

3,2

316,49

286,29

822,31

Norge

3 500

0,9

862,48

780,18

822,31

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

822,31

Mexiko

1 204

0,3

661,23

598,13

822,31

Sydkorea

475

0,1

363,15

328,49

822,31

Källa: GTA

Källa:

| (52) | Tabellen visar att de amerikanska tillverkarna säljer till alla sex exporterande länder till mellan 5 och 65 % lägre priser än sina inhemska försäljningspriser. Dessutom varierar exportpriserna mycket mellan de olika länder som Förenta staterna exporterade mest till under översynsperioden. |
| --- | --- |

(52)

Tabellen visar att de amerikanska tillverkarna säljer till alla sex exporterande länder till mellan 5 och 65 % lägre priser än sina inhemska försäljningspriser. Dessutom varierar exportpriserna mycket mellan de olika länder som Förenta staterna exporterade mest till under översynsperioden.

| (53) | Slutligen visar tabellen att de högsta genomsnittliga exportpriserna är de till länder som Kanada och Norge till vilka Förenta staterna säljer 92 % av sin totala export. I begäran föreskrivs i detta avseende att den dyrare ”. biodiesel som exporteras till Kanada ska framställas av specifika typer av råvaror som har en bättre motståndskraft mot kalla temperaturer, såsom raps, eller kan också vara HVO som har utmärkta kalla egenskaper ...”. De dyrare genomsnittliga exportpriserna till dessa två länder förklaras därför av det högre inköpspriset för råvaran (t.ex. för raps). |
| --- | --- |

(53)

Slutligen visar tabellen att de högsta genomsnittliga exportpriserna är de till länder som Kanada och Norge till vilka Förenta staterna säljer 92 % av sin totala export. I begäran föreskrivs i detta avseende att den dyrare ”. biodiesel som exporteras till Kanada ska framställas av specifika typer av råvaror som har en bättre motståndskraft mot kalla temperaturer, såsom raps, eller kan också vara HVO som har utmärkta kalla egenskaper ...”. De dyrare genomsnittliga exportpriserna till dessa två länder förklaras därför av det högre inköpspriset för råvaran (t.ex. för raps).

3.3.3   Jämförelse mellan exportpriserna till tredjeländer och unionsindustrins prisnivå

Jämförelse mellan exportpriserna till tredjeländer och unionsindustrins prisnivå

| (54) | EU-marknaden är attraktiv för Förenta staternas export av biodiesel. Baserat på GTA-databasen som nämns i skäl 49 beräknades därefter ett enkelt genomsnittligt exportpris till alla destinationer (se skäl 55), under översynsperioden, med beaktande av följande aspekter:






  — | På grund av den stora variationen i Förenta staternas exportpriser (vilket även framgår av tabellen i skäl 51) undantog kommissionen från beräkningen alla länder som för Förenta staterna utgör en andel lägre än 0,1 % av de totala försäljningsvolymer som landet exporterade under översynsperioden. Det fanns totalt sex länder (förutom EU) vars andel översteg 0,1 % av Förenta staternas totala exportvolymer enligt tabellen i skäl 51. |
| --- | --- | --- |

(54)

EU-marknaden är attraktiv för Förenta staternas export av biodiesel. Baserat på GTA-databasen som nämns i skäl 49 beräknades därefter ett enkelt genomsnittligt exportpris till alla destinationer (se skäl 55), under översynsperioden, med beaktande av följande aspekter:

—

På grund av den stora variationen i Förenta staternas exportpriser (vilket även framgår av tabellen i skäl 51) undantog kommissionen från beräkningen alla länder som för Förenta staterna utgör en andel lägre än 0,1 % av de totala försäljningsvolymer som landet exporterade under översynsperioden. Det fanns totalt sex länder (förutom EU) vars andel översteg 0,1 % av Förenta staternas totala exportvolymer enligt tabellen i skäl 51.

| — | Samma tabell visar också att de högsta genomsnittliga exportpriserna är de till länder som Kanada och Norge, dit Förenta staterna säljer 92 % av sin totala export. Som förklaras i skäl 53 beror dessa högre exportpriser på det högre råvarupriset (t.ex. för raps). |
| --- | --- |

—

Samma tabell visar också att de högsta genomsnittliga exportpriserna är de till länder som Kanada och Norge, dit Förenta staterna säljer 92 % av sin totala export. Som förklaras i skäl 53 beror dessa högre exportpriser på det högre råvarupriset (t.ex. för raps).

| — | Exporten av biodiesel till EU utgörs huvudsakligen av en blandning av olika biodieseltyper på grund av de skiljande klimatförhållandena i EU. I norra Europa används främst biodiesel som har bättre motståndskraft mot låga temperaturer. |
| --- | --- |

—

Exporten av biodiesel till EU utgörs huvudsakligen av en blandning av olika biodieseltyper på grund av de skiljande klimatförhållandena i EU. I norra Europa används främst biodiesel som har bättre motståndskraft mot låga temperaturer.

| — | Beräkningen av ett enkelt genomsnittligt exportpris i den aktuella bedömningen ger därför en rättvisande bild av det genomsnittliga pris som skulle råda på unionens marknad, samtidigt som man undviker att ge en oproportionerlig vikt till exporten till Kanada och Norge med tanke på blandningen av biodieseltyper som sannolikt skulle exporteras till unionen, där klimatförhållandena varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Beräkningen av ett enkelt genomsnittligt exportpris i den aktuella bedömningen ger därför en rättvisande bild av det genomsnittliga pris som skulle råda på unionens marknad, samtidigt som man undviker att ge en oproportionerlig vikt till exporten till Kanada och Norge med tanke på blandningen av biodieseltyper som sannolikt skulle exporteras till unionen, där klimatförhållandena varierar kraftigt mellan medlemsstaterna.

| (55) | Med hänsyn till alla ovanstående faktorer beräknade kommissionen ett genomsnittligt exportpris på 682 US-dollar per ton (617 euro). Detta genomsnittliga exportpris på 617 euro är ett fob-pris till vilket kostnader för sjöfrakt och försäkringar läggs till för att få ett cif-pris. Kostnaderna beräknades till cirka 52 USD per ton (47 euro) i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(55)

Med hänsyn till alla ovanstående faktorer beräknade kommissionen ett genomsnittligt exportpris på 682 US-dollar per ton (617 euro). Detta genomsnittliga exportpris på 617 euro är ett fob-pris till vilket kostnader för sjöfrakt och försäkringar läggs till för att få ett cif-pris. Kostnaderna beräknades till cirka 52 USD per ton (47 euro) i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång.

| (56) | Kommissionen anser att 47 euro per ton är en rimlig indikation för ytterligare sjöfrakts- och försäkringskostnader till andra destinationer. Det genomsnittliga amerikanska exportpriset till tredjeländer fastställdes således till 617 euro (fob), vilket således, även om sjöfrakts- och försäkringskostnader och tullavgiften (6,5 %) skulle läggas till (totalt avrundat till 104 euro ton för att täcka vissa extra kostnader efter import) från Förenta staterna till EU (totalt cirka 721 euro) skulle det ligga långt under unionsindustrins pris från fabrik på 771 euro per ton. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen anser att 47 euro per ton är en rimlig indikation för ytterligare sjöfrakts- och försäkringskostnader till andra destinationer. Det genomsnittliga amerikanska exportpriset till tredjeländer fastställdes således till 617 euro (fob), vilket således, även om sjöfrakts- och försäkringskostnader och tullavgiften (6,5 %) skulle läggas till (totalt avrundat till 104 euro ton för att täcka vissa extra kostnader efter import) från Förenta staterna till EU (totalt cirka 721 euro) skulle det ligga långt under unionsindustrins pris från fabrik på 771 euro per ton.

| (57) | Detta visar i sin tur att exporterande tillverkare från Förenta staterna skulle kunna sälja till ett pris under 771 euro per ton för att ta sig in på unionens marknad, och att detta skulle uppmuntra dem att rikta om en del av den nuvarande exporten till tredjeländer till unionens marknad, eftersom priserna på unionens marknad är mer attraktiva än priserna på vissa andra tredjeländers marknader. |
| --- | --- |

(57)

Detta visar i sin tur att exporterande tillverkare från Förenta staterna skulle kunna sälja till ett pris under 771 euro per ton för att ta sig in på unionens marknad, och att detta skulle uppmuntra dem att rikta om en del av den nuvarande exporten till tredjeländer till unionens marknad, eftersom priserna på unionens marknad är mer attraktiva än priserna på vissa andra tredjeländers marknader.

3.3.4   Outnyttjad kapacitet

Outnyttjad kapacitet

| (58) | På grund av bristande samarbete från amerikanska tillverkare, fastställde kommissionen den amerikanska produktionskapaciteten på grundval av tillgängliga uppgifter på webbplatsen för amerikanska myndigheten för energiinformation (Energy Information Administration – EIA). |
| --- | --- |

(58)

På grund av bristande samarbete från amerikanska tillverkare, fastställde kommissionen den amerikanska produktionskapaciteten på grundval av tillgängliga uppgifter på webbplatsen för amerikanska myndigheten för energiinformation (Energy Information Administration – EIA).

| (59) | Biodieseltillverkarna måste till denna myndighet (på års- resp. månadsbasis) rapportera sin befintliga och planerade produktionskapacitet, liksom sin produktion, inmatning, sina lager och sin försäljning av biodiesel.
  På grundval av uppgifter från EIA uppgick de amerikanska tillverkarnas kapacitet under översynsperioden till 8 412 000 ton. |
| --- | --- |

(59)

Biodieseltillverkarna måste till denna myndighet (på års- resp. månadsbasis) rapportera sin befintliga och planerade produktionskapacitet, liksom sin produktion, inmatning, sina lager och sin försäljning av biodiesel.

På grundval av uppgifter från EIA uppgick de amerikanska tillverkarnas kapacitet under översynsperioden till 8 412 000 ton.

| (60) | Den faktiska produktionen av biodiesel i Förenta staterna under översynsperioden var 5 718 000 ton (EIA:s uppgifter), vilket motsvarar ett kapacitetsutnyttjande på 68 % och en outnyttjad kapacitet på 32 % eller omkring 2 694 000 ton. Den betydande outnyttjade kapaciteten hos de amerikanska tillverkarna utgör ett incitament att öka produktionen och sälja biodiesel till dumpade priser till unionens marknad och kommer därför sannolikt att användas för att leverera till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. De amerikanska tillverkarna kan nämligen lätt öka sin produktion och export till EU med den ekonomiska nyttan av ökat kapacitetsutnyttjande och minskning av tillverkningskostnaden per enhet. Utsläpp på unionens marknad av den amerikanska överskottskapaciteten skulle ha en betydande inverkan, eftersom den uppgår till nästan 18 % av unionens förbrukning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(60)

Den faktiska produktionen av biodiesel i Förenta staterna under översynsperioden var 5 718 000 ton (EIA:s uppgifter), vilket motsvarar ett kapacitetsutnyttjande på 68 % och en outnyttjad kapacitet på 32 % eller omkring 2 694 000 ton. Den betydande outnyttjade kapaciteten hos de amerikanska tillverkarna utgör ett incitament att öka produktionen och sälja biodiesel till dumpade priser till unionens marknad och kommer därför sannolikt att användas för att leverera till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. De amerikanska tillverkarna kan nämligen lätt öka sin produktion och export till EU med den ekonomiska nyttan av ökat kapacitetsutnyttjande och minskning av tillverkningskostnaden per enhet. Utsläpp på unionens marknad av den amerikanska överskottskapaciteten skulle ha en betydande inverkan, eftersom den uppgår till nästan 18 % av unionens förbrukning under översynsperioden.

| (61) | Under översynsperioden var den amerikanska produktionen av biodiesel (5 718 000 ton) dessutom lägre än förbrukningen (5 934 000 ton). Förenta staterna importerar följaktligen mer biodiesel än man exporterar. Under översynsperioden uppgick den sammanlagda importen till 629 000 ton och exporten till 428 000 ton. Om den tillgängliga produktionskapaciteten inte användes för att tillgodose den inhemska efterfrågan under skadeundersökningsperioden är det osannolikt att sådan tillgänglig produktionskapacitet i framtiden skulle användas för detta ändamål. Den amerikanska produktionskapacitet som rapporterades under översynsperioden (8 412 000 ton, se föregående skäl) var betydligt högre än den inhemska förbrukningen. Detta innebär att om möjligheter på exportmarknader öppnas kommer de amerikanska tillverkarna sannolikt att använda sin outnyttjade kapacitet för exportförsäljning snarare än för inhemsk förbrukning. |
| --- | --- |

(61)

Under översynsperioden var den amerikanska produktionen av biodiesel (5 718 000 ton) dessutom lägre än förbrukningen (5 934 000 ton). Förenta staterna importerar följaktligen mer biodiesel än man exporterar. Under översynsperioden uppgick den sammanlagda importen till 629 000 ton och exporten till 428 000 ton. Om den tillgängliga produktionskapaciteten inte användes för att tillgodose den inhemska efterfrågan under skadeundersökningsperioden är det osannolikt att sådan tillgänglig produktionskapacitet i framtiden skulle användas för detta ändamål. Den amerikanska produktionskapacitet som rapporterades under översynsperioden (8 412 000 ton, se föregående skäl) var betydligt högre än den inhemska förbrukningen. Detta innebär att om möjligheter på exportmarknader öppnas kommer de amerikanska tillverkarna sannolikt att använda sin outnyttjade kapacitet för exportförsäljning snarare än för inhemsk förbrukning.

| (62) | Det är osannolikt att den outnyttjade kapaciteten skulle användas till att öka exporten till andra tredjeländer än EU. De stora tredjelandsmarknaderna (Brasilien, Indonesien, Argentina, Kina och Thailand) är självförsörjande när det gäller inhemsk biodieselproduktion, och Förenta staterna har hittills inte exporterat mycket till dessa länder trots sin outnyttjade kapacitet. Det finns ingen anledning att tro att detta kommer att förändras i framtiden. |
| --- | --- |

(62)

Det är osannolikt att den outnyttjade kapaciteten skulle användas till att öka exporten till andra tredjeländer än EU. De stora tredjelandsmarknaderna (Brasilien, Indonesien, Argentina, Kina och Thailand) är självförsörjande när det gäller inhemsk biodieselproduktion, och Förenta staterna har hittills inte exporterat mycket till dessa länder trots sin outnyttjade kapacitet. Det finns ingen anledning att tro att detta kommer att förändras i framtiden.

| (63) | Det är därför troligt att amerikanska tillverkare skulle använda en betydande del av den outnyttjade kapaciteten för ytterligare försäljning till EU som är en mycket attraktiv marknad eftersom den är den största i världen med många incitament för användning av biodiesel. |
| --- | --- |

(63)

Det är därför troligt att amerikanska tillverkare skulle använda en betydande del av den outnyttjade kapaciteten för ytterligare försäljning till EU som är en mycket attraktiv marknad eftersom den är den största i världen med många incitament för användning av biodiesel.

3.3.5   Kringgående och absorption

Kringgående och absorption

| (64) | Såsom nämns i skäl 1 befanns det att de antidumpningsåtgärder som införts 2009 kringgicks genom omlastning via Kanada och en förändring i sammansättningen av blandningen. Förekomsten av sådana metoder visar hur stort intresse vissa amerikanska tillverkare har av att komma in på unionens marknad, även efter införandet av åtgärderna, och detta måste därför betraktas som en indikation på att unionens marknad är attraktiv för amerikanska biodieseltillverkare. |
| --- | --- |

(64)

Såsom nämns i skäl 1 befanns det att de antidumpningsåtgärder som införts 2009 kringgicks genom omlastning via Kanada och en förändring i sammansättningen av blandningen. Förekomsten av sådana metoder visar hur stort intresse vissa amerikanska tillverkare har av att komma in på unionens marknad, även efter införandet av åtgärderna, och detta måste därför betraktas som en indikation på att unionens marknad är attraktiv för amerikanska biodieseltillverkare.

3.3.6   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

| (65) | Unionens marknad är mycket attraktiv eftersom den är störst i världen, och det finns starka incitament för användning av biodiesel i unionen och i de enskilda medlemsstaterna. Det skulle således vara attraktivt för de amerikanska tillverkarna att använda sin outnyttjade kapacitet fullt ut och även avleda en del av sin nuvarande exportförsäljning från andra mindre lönsamma tredjeländer till unionens marknad. |
| --- | --- |

(65)

Unionens marknad är mycket attraktiv eftersom den är störst i världen, och det finns starka incitament för användning av biodiesel i unionen och i de enskilda medlemsstaterna. Det skulle således vara attraktivt för de amerikanska tillverkarna att använda sin outnyttjade kapacitet fullt ut och även avleda en del av sin nuvarande exportförsäljning från andra mindre lönsamma tredjeländer till unionens marknad.

| (66) | På grundval av tabellen i skäl 51 drog kommissionen slutsatsen att amerikanska tillverkare totalt sett säljer till tredjeländer till priser under deras inhemska priser. |
| --- | --- |

(66)

På grundval av tabellen i skäl 51 drog kommissionen slutsatsen att amerikanska tillverkare totalt sett säljer till tredjeländer till priser under deras inhemska priser.

| (67) | Mot bakgrund av den betydande outnyttjade kapaciteten hos den amerikanska industrin, i kombination med unionsmarknadens attraktionskraft till följd av dess storlek och gällande försäljningspriser, med särskilt beaktande av prisnivån för amerikansk export till tredjeländer, och uppgifter om tidigare kringgående, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från Förenta staterna sannolikt skulle återuppstå om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(67)

Mot bakgrund av den betydande outnyttjade kapaciteten hos den amerikanska industrin, i kombination med unionsmarknadens attraktionskraft till följd av dess storlek och gällande försäljningspriser, med särskilt beaktande av prisnivån för amerikansk export till tredjeländer, och uppgifter om tidigare kringgående, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från Förenta staterna sannolikt skulle återuppstå om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (68) | Enligt de uppgifter som lämnats av sökanden tillverkades den likadana produkten av 49 tillverkare i unionen under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(68)

Enligt de uppgifter som lämnats av sökanden tillverkades den likadana produkten av 49 tillverkare i unionen under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (69) | Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till omkring 14 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de uppgifter som lämnats av unionsindustrin. Såsom anges i skäl 19 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 17,5 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(69)

Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till omkring 14 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de uppgifter som lämnats av unionsindustrin. Såsom anges i skäl 19 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 17,5 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (70) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av branschinformation och Comext för importuppgifter. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av branschinformation och Comext för importuppgifter.

| (71) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen (ton)
   (14) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (ton) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Index | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Källa: Uppgifter om unionsindustrin, Comext. |

(71)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen (ton)
   (14)

Förbrukning i unionen (ton)

14

2017

2018

2019

Översynsperiod

Total förbrukning i unionen (ton)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Index

Index

100

100

112

112

114

114

122

122

Källa: Uppgifter om unionsindustrin, Comext.

Källa:

| (72) | Under översynsperioden ökade förbrukningen av biodiesel i unionen, beräknad som summan av importen av biodiesel och unionsindustrins totala försäljning på EU-marknaden, med 22 %, dvs. från 13,8 miljoner ton 2017 till 16,9 miljoner ton. |
| --- | --- |

(72)

Under översynsperioden ökade förbrukningen av biodiesel i unionen, beräknad som summan av importen av biodiesel och unionsindustrins totala försäljning på EU-marknaden, med 22 %, dvs. från 13,8 miljoner ton 2017 till 16,9 miljoner ton.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (73) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat (Comext-databasen). Importens marknadsandel fastställdes på grundval av uppgifter från sökanden för unionsindustrins inhemska försäljning och Comext för handelsuppgifter. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat (Comext-databasen). Importens marknadsandel fastställdes på grundval av uppgifter från sökanden för unionsindustrins inhemska försäljning och Comext för handelsuppgifter.

| (74) | Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym (ton), marknadsandel och priser
   (15) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (ton) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Index | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Marknadsandel (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | | | | |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Index | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Källa: Comext, uppgifter om EU-industrins försäljning för beräkning av marknadsandelen. |

(74)

Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (ton), marknadsandel och priser
   (15)

Importvolym (ton), marknadsandel och priser

15

2017

2018

2019

Översynsperiod

Importvolym från det berörda landet (ton)

176

2 339

139

156

Index

Index

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Marknadsandel (%)

0

0

0

0

Genomsnittligt pris (euro per ton)

1 243

972

1 269

1 812

Index

Index

100

100

78

78

102

102

146

146

Källa: Comext, uppgifter om EU-industrins försäljning för beräkning av marknadsandelen.

Källa:

| (75) | Sedan åtgärderna infördes 2009 har importen från Förenta staterna praktiskt taget upphört, och uppgick till endast 156 ton under översynsperioden (jämfört med över 1 137 000 ton under den ursprungliga undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(75)

Sedan åtgärderna infördes 2009 har importen från Förenta staterna praktiskt taget upphört, och uppgick till endast 156 ton under översynsperioden (jämfört med över 1 137 000 ton under den ursprungliga undersökningsperioden).

4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (76) | Det förekom praktiskt taget ingen import av biodiesel från Förenta staterna till unionen under översynsperioden som kunde användas som en tillförlitlig grund för beräkningen av prisunderskridande. |
| --- | --- |

(76)

Det förekom praktiskt taget ingen import av biodiesel från Förenta staterna till unionen under översynsperioden som kunde användas som en tillförlitlig grund för beräkningen av prisunderskridande.

| (77) | Som ett alternativ fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  1. | det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionens marknad, justerat till nivån från fabrik (771 euro/ton), och |
| --- | --- | --- |

(77)

Som ett alternativ fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

1.

det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionens marknad, justerat till nivån från fabrik (771 euro/ton), och

| 2.) | amerikanska tillverkares genomsnittliga exportpris till tredjeländer, justerat för transportkostnader till unionen och EU:s tull (721 euro/ton – se skäl 56). |
| --- | --- |

2.)

amerikanska tillverkares genomsnittliga exportpris till tredjeländer, justerat för transportkostnader till unionen och EU:s tull (721 euro/ton – se skäl 56).

| (78) | Resultatet av jämförelsen var ett prisunderskridande på 6,4 %. |
| --- | --- |

(78)

Resultatet av jämförelsen var ett prisunderskridande på 6,4 %.

4.4   Import från andra tredjeländer än Förenta staterna

Import från andra tredjeländer än Förenta staterna

| (79) | Under översynsperioden uppgick importen från tredjeländer till 3 750 000 ton, eller omkring 22 % av den totala förbrukningen i unionen. De viktigaste källorna för import av biodiesel utöver Förenta staterna var Argentina (24 % av EU:s import), Malaysia (18 %), Singapore (13 %) och Indonesien (5 %). |
| --- | --- |

(79)

Under översynsperioden uppgick importen från tredjeländer till 3 750 000 ton, eller omkring 22 % av den totala förbrukningen i unionen. De viktigaste källorna för import av biodiesel utöver Förenta staterna var Argentina (24 % av EU:s import), Malaysia (18 %), Singapore (13 %) och Indonesien (5 %).

| (80) | Den sammanlagda importvolymen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av biodiesel från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Import från tredjeländer
   (16)











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Volym (ton) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Index | 100 | 412 | 245 | 255 |
| | Marknadsandel (%) | 3 | 10 | 6 | 5 |
| | Genomsnittligt pris
  (euro/ton) | 635 | 620 | 707 | 728 |
| | Index | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malaysia | Volym (ton) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Index | 100 | 116 | 218 | 202 |
| | Marknadsandel (%) | 2 | 3 | 5 | 4 |
| | Genomsnittligt pris
  (euro/ton) | 952 | 813 | 669 | 730 |
| | Index | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonesien | Volym (ton) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Index | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| | Marknadsandel (%) | 0 | 5 | 5 | 1 |
| | Genomsnittligt pris
  (euro/ton) | 803 | 671 | 636 | 665 |
| | Index | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Index | 100 | 100 | 177 | 241 |
| | Marknadsandel (%) | 6 | 5 | 9 | 12 |
| | Genomsnittligt pris
  (euro/ton) | 662 | 723 | 829 | 874 |
| | Index | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Totalt alla tredjeländer utom Förenta staterna | Volym (ton) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Index | 100 | 224 | 247 | 245 |
| | Marknadsandel (%) | 11 | 22 | 24 | 22 |
| | Genomsnittligt pris
  (euro/ton) | 721 | 678 | 732 | 802 |
| | Index | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Källa: Comext, uppgifter om EU-industrins försäljning för beräkning av marknadsandelen. |

(80)

Den sammanlagda importvolymen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av biodiesel från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Import från tredjeländer
   (16)

Import från tredjeländer

16

Land

2017

2018

2019

Översynsperiod

Argentina

Volym (ton)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Index

Index

100

100

412

412

245

245

255

255

Marknadsandel (%)

3

10

6

5

Genomsnittligt pris

(euro/ton)

635

620

707

728

Index

Index

100

100

98

98

111

111

115

115

Malaysia

Volym (ton)

335 769

388 615

731 679

679 860

Index

Index

100

100

116

116

218

218

202

202

Marknadsandel (%)

2

3

5

4

Genomsnittligt pris

(euro/ton)

952

813

669

730

Index

Index

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonesien

Volym (ton)

24 984

777 992

743 456

195 858

Index

Index

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Marknadsandel (%)

0

5

5

1

Genomsnittligt pris

(euro/ton)

803

671

636

665

Index

Index

100

100

84

84

79

79

83

83

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Index

Index

100

100

100

100

177

177

241

241

Marknadsandel (%)

6

5

9

12

Genomsnittligt pris

(euro/ton)

662

723

829

874

Index

Index

100

100

109

109

125

125

132

132

Totalt alla tredjeländer utom Förenta staterna

Volym (ton)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Index

Index

100

100

224

224

247

247

245

245

Marknadsandel (%)

11

22

24

22

Genomsnittligt pris

(euro/ton)

721

678

732

802

Index

Index

100

100

94

94

102

102

111

111

Källa: Comext, uppgifter om EU-industrins försäljning för beräkning av marknadsandelen.

Källa:

| (81) | Antidumpningstullarna på import från Argentina och Indonesien – två stora exportländer av biodiesel – upphävdes 2018. Följaktligen ökade importen från tredjeländer 2018 och höll sig vid en nivå på omkring 3,8 miljoner ton under 2019 och under översynsperioden. Sammantaget ökade importen från tredjeländer utom Förenta staterna med 145 % under skadeundersökningsperioden. Deras marknadsandel ökade dessutom från 11 % till 22 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Antidumpningstullarna på import från Argentina och Indonesien – två stora exportländer av biodiesel – upphävdes 2018. Följaktligen ökade importen från tredjeländer 2018 och höll sig vid en nivå på omkring 3,8 miljoner ton under 2019 och under översynsperioden. Sammantaget ökade importen från tredjeländer utom Förenta staterna med 145 % under skadeundersökningsperioden. Deras marknadsandel ökade dessutom från 11 % till 22 % under skadeundersökningsperioden.

| (82) | När det gäller priserna skiljer sig situationen mellan länderna. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller priserna skiljer sig situationen mellan länderna.

| (83) | Vad gäller Argentina, som är den största importkällan, införde kommissionen i februari 2019 slutgiltiga antisubventionsåtgärder på import av biodiesel från detta land, och fattade samtidigt ett beslut om godkännande av minimiprisåtaganden från åtta argentinska tillverkare och Argentinas handelskammare för biobränslen (CARBIO). Detta ledde till en betydlig prisökning för år 2019 (med 14 % jämfört med 2018) och under översynsperioden (med 17 % jämfört med 2018). |
| --- | --- |

(83)

Vad gäller Argentina, som är den största importkällan, införde kommissionen i februari 2019 slutgiltiga antisubventionsåtgärder på import av biodiesel från detta land, och fattade samtidigt ett beslut om godkännande av minimiprisåtaganden från åtta argentinska tillverkare och Argentinas handelskammare för biobränslen (CARBIO). Detta ledde till en betydlig prisökning för år 2019 (med 14 % jämfört med 2018) och under översynsperioden (med 17 % jämfört med 2018).

| (84) | Vad gäller Indonesien införde Europeiska kommissionen 2019 utjämningstullar på import av subventionerad biodiesel från Indonesien. Detta ledde till en avsevärd minskning av importen från Indonesien under 2020. |
| --- | --- |

(84)

Vad gäller Indonesien införde Europeiska kommissionen 2019 utjämningstullar på import av subventionerad biodiesel från Indonesien. Detta ledde till en avsevärd minskning av importen från Indonesien under 2020.

| (85) | För Indonesien och Malaysias vidkommande sjönk priserna. Samtidigt ökade de betydligt för de övriga tredjeländerna. Sammantaget ökade de genomsnittliga försäljningspriserna för importen från andra tredjeländer än Förenta staterna med 11 % under skadeundersökningsperioden. Denna trend överensstämmer med den trend som observerats för importen från de berörda länderna i tabell 3. Pristrenden skiljer sig dock jämfört med unionsindustrins försäljningspriser på unionens marknad i tabell 8. Priserna för de unionstillverkare som ingick i urvalet sjönk i linje med de minskande produktionskostnaderna. Följden blev att prisskillnaden mellan exportörer från tredjeländer och unionstillverkarna i urvalet minskade, vilket ökade unionsindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(85)

För Indonesien och Malaysias vidkommande sjönk priserna. Samtidigt ökade de betydligt för de övriga tredjeländerna. Sammantaget ökade de genomsnittliga försäljningspriserna för importen från andra tredjeländer än Förenta staterna med 11 % under skadeundersökningsperioden. Denna trend överensstämmer med den trend som observerats för importen från de berörda länderna i tabell 3. Pristrenden skiljer sig dock jämfört med unionsindustrins försäljningspriser på unionens marknad i tabell 8. Priserna för de unionstillverkare som ingick i urvalet sjönk i linje med de minskande produktionskostnaderna. Följden blev att prisskillnaden mellan exportörer från tredjeländer och unionstillverkarna i urvalet minskade, vilket ökade unionsindustrins konkurrenskraft.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (86) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (87) | Som nämns i skälen 18 och 19 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(87)

Som nämns i skälen 18 och 19 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (88) | Vid fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Den utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnades av EU-industrin och andra sektorsspecifika makroekonomiska uppgifter såsom FAO-OECD. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(88)

Vid fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Den utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnades av EU-industrin och andra sektorsspecifika makroekonomiska uppgifter såsom FAO-OECD. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (89) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(89)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (90) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(90)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.5.2   Makroekonomiska indikatorer (17)

Makroekonomiska indikatorer

17

4.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (91) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Index | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Produktionskapacitet (ton) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Index | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 79 | 79 | 83 | 80 |
| Index | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(91)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2017

2018

2019

Översynsperiod

Produktionsvolym (ton)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Index

Index

100

100

104

104

110

110

111

111

Produktionskapacitet (ton)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Index

Index

100

100

104

104

105

105

109

109

Kapacitetsutnyttjande (%)

79

79

83

80

Index

Index

100

100

100

100

105

105

101

101

Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (92) | Unionstillverkningen ökade från 12,6 miljoner 2017 till 14,0 miljoner ton under översynsperioden, vilket är en ökning med 11 % under skadeundersökningsperioden. I en situation där förbrukningen ökat med 22 % under skadeundersökningsperioden reagerade unionsindustrin positivt genom att öka sin produktion. |
| --- | --- |

(92)

Unionstillverkningen ökade från 12,6 miljoner 2017 till 14,0 miljoner ton under översynsperioden, vilket är en ökning med 11 % under skadeundersökningsperioden. I en situation där förbrukningen ökat med 22 % under skadeundersökningsperioden reagerade unionsindustrin positivt genom att öka sin produktion.

| (93) | Samtidigt ökade produktionskapaciteten med 9 % under skadeundersökningsperioden och nådde 17,5 miljoner ton under översynsperioden. Unionsindustrin håller på att utveckla sin kapacitet att bemöta en ökande efterfrågan. Enligt en rapport (18) gäller denna kapacitetsutökning främst produktion av hydrerad vegetabilisk olja (HVO). |
| --- | --- |

(93)

Samtidigt ökade produktionskapaciteten med 9 % under skadeundersökningsperioden och nådde 17,5 miljoner ton under översynsperioden. Unionsindustrin håller på att utveckla sin kapacitet att bemöta en ökande efterfrågan. Enligt en rapport (18) gäller denna kapacitetsutökning främst produktion av hydrerad vegetabilisk olja (HVO).

18

| (94) | Till följd av att produktionen och produktionskapaciteten samtidigt ökade låg kapacitetsutnyttjandet stabilt under skadeundersökningsperioden, på ca 80 %. |
| --- | --- |

(94)

Till följd av att produktionen och produktionskapaciteten samtidigt ökade låg kapacitetsutnyttjandet stabilt under skadeundersökningsperioden, på ca 80 %.

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (95) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionens marknad (ton) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Index | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Marknadsandel (%) | 89 | 78 | 76 | 78 |
| Index | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(95)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Översynsperiod

Försäljningsvolym på unionens marknad (ton)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Index

Index

100

100

97

97

97

97

107

107

Marknadsandel (%)

89

78

76

78

Index

Index

100

100

87

87

85

85

88

88

Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (96) | Unionsindustrin ökade sin försäljning på unionens marknad från 12,3 miljoner ton 2017 till 13,2 miljoner ton under översynsperioden (+ 7 %). |
| --- | --- |

(96)

Unionsindustrin ökade sin försäljning på unionens marknad från 12,3 miljoner ton 2017 till 13,2 miljoner ton under översynsperioden (+ 7 %).

| (97) | Eftersom förbrukningen i unionen ökade med 22 %, på grund av den lägre ökningen av den faktiska försäljningsvolymen, minskade unionsindustrins marknadsandel, från omkring 89 % år 2017 till 78 % under översynsperioden. Den minskade marknadsandelen har samband med den ökade importen från tredjeländer, särskilt från 2018 och framåt (skäl 80). |
| --- | --- |

(97)

Eftersom förbrukningen i unionen ökade med 22 %, på grund av den lägre ökningen av den faktiska försäljningsvolymen, minskade unionsindustrins marknadsandel, från omkring 89 % år 2017 till 78 % under översynsperioden. Den minskade marknadsandelen har samband med den ökade importen från tredjeländer, särskilt från 2018 och framåt (skäl 80).

4.5.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (98) | Ett antal indikatorer (produktion, produktionskapacitet, försäljning, sysselsättning) visar på en positiv tillväxt för unionsindustrin under perioden. Tillväxten är dock måttlig jämfört med utvecklingen av förbrukningen av biodiesel under samma period. I själva verket minskade unionsindustrins marknadsandel under referensperioden. |
| --- | --- |

(98)

Ett antal indikatorer (produktion, produktionskapacitet, försäljning, sysselsättning) visar på en positiv tillväxt för unionsindustrin under perioden. Tillväxten är dock måttlig jämfört med utvecklingen av förbrukningen av biodiesel under samma period. I själva verket minskade unionsindustrins marknadsandel under referensperioden.

4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (99) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Index | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Index | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(99)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2017

2018

2019

Översynsperiod

Antal anställda

2 643

3 126

3 527

3 909

Index

Index

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivitet (ton per anställd)

4 782

4 211

3 950

3 577

Index

Index

100

100

88

88

83

83

75

75

Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (100) | Under skadeundersökningsperioden steg sysselsättningen från 2 643 till 3 909, en ökning på 48 %. |
| --- | --- |

(100)

Under skadeundersökningsperioden steg sysselsättningen från 2 643 till 3 909, en ökning på 48 %.

| (101) | Eftersom produktionen ökade i mindre utsträckning (+ 11 %) ledde detta till minskad produktivitet (–25 %). |
| --- | --- |

(101)

Eftersom produktionen ökade i mindre utsträckning (+ 11 %) ledde detta till minskad produktivitet (–25 %).

4.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (102) | Som förklaras i skäl 42 var det inte möjligt att fastställa dumpningen under översynsperioden. Undersökningen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(102)

Som förklaras i skäl 42 var det inte möjligt att fastställa dumpningen under översynsperioden. Undersökningen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (103) | I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång visade unionsindustrin tecken på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen fortsatte återhämtningsprocessen, vilket framgår av en gynnsam utveckling för unionsindustrin vad gäller de huvudsakliga skadeindikatorerna. |
| --- | --- |

(103)

I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång visade unionsindustrin tecken på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen fortsatte återhämtningsprocessen, vilket framgår av en gynnsam utveckling för unionsindustrin vad gäller de huvudsakliga skadeindikatorerna.

4.5.3   Mikroekonomiska indikatorer (19)

Mikroekonomiska indikatorer

19

4.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (104) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Index | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Genomsnittligt pris för vegetabilisk olja (Index) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Index | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Källa: Företagen i urvalet, FAO för prisindexet för vegetabilisk olja. |

(104)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2017

2018

2019

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton)

834

801

771

771

Index

Index

100

100

96

96

92

92

92

92

Genomsnittligt pris för vegetabilisk olja (Index)

Index

100

100

86

86

81

81

86

86

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

828

778

760

755

Index

Index

100

100

94

94

92

92

91

91

Källa: Företagen i urvalet, FAO för prisindexet för vegetabilisk olja.

Källa:

| (105) | Under skadeundersökningsperioden minskade produktionskostnaden med 9 % (från 828 euro/ton till 755 euro/ton). Detta beror delvis på det minskade priset på vegetabiliska oljor, som var på nedgång under perioden. Allt biobränsle framställs inte av vegetabiliska oljor, men priset på vegetabiliska oljor är ett bra närmevärde för priset på den viktigaste insatsvaran för produktion av biodiesel. |
| --- | --- |

(105)

Under skadeundersökningsperioden minskade produktionskostnaden med 9 % (från 828 euro/ton till 755 euro/ton). Detta beror delvis på det minskade priset på vegetabiliska oljor, som var på nedgång under perioden. Allt biobränsle framställs inte av vegetabiliska oljor, men priset på vegetabiliska oljor är ett bra närmevärde för priset på den viktigaste insatsvaran för produktion av biodiesel.

| (106) | Det genomsnittliga försäljningspriset sjönk med 8 %, från 834 euro/ton 2017 till 771 euro/ton under översynsperioden. Detta kan kopplas till den minskning som har observerats i produktionspriset. |
| --- | --- |

(106)

Det genomsnittliga försäljningspriset sjönk med 8 %, från 834 euro/ton 2017 till 771 euro/ton under översynsperioden. Detta kan kopplas till den minskning som har observerats i produktionspriset.

4.5.3.2   Arbetskraftskostnader

| (107) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (euro) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Index | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Källa: Företagen som ingick i urvalet. |

(107)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2017

2018

2019

Översynsperiod

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (euro)

63 785

70 533

72 306

72 533

Index

Index

100

100

111

111

113

113

114

114

Källa: Företagen som ingick i urvalet.

Källa:

| (108) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för företagen som ingick i urvalet steg med 14 % under översynsperioden. Konsekvensen av den variationen är liten med tanke på att arbetskraftskostnaden utgör bara omkring 3 % av den totala tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(108)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för företagen som ingick i urvalet steg med 14 % under översynsperioden. Konsekvensen av den variationen är liten med tanke på att arbetskraftskostnaden utgör bara omkring 3 % av den totala tillverkningskostnaden.

4.5.3.3   Lager

| (109) | Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lager | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Index | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Utgående lager som andel av produktionen | 0,8 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| Index | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Källa: Företagen som ingick i urvalet. |

(109)

Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lager

Lager

2017

2018

2019

Översynsperiod

Utgående lager (ton)

99 868

126 345

124 567

114 216

Index

Index

100

100

127

127

125

125

114

114

Utgående lager som andel av produktionen

0,8

1,0

0,9

0,8

Index

Index

100

100

121

121

113

113

103

103

Källa: Företagen som ingick i urvalet.

Källa:

| (110) | Lagerhållningen låg stabilt runt 1 % av produktionen. Detta är en mycket låg andel som tyder på att industrin kan arbeta på begäran och begränsa lagerhållningen. Detta är också nödvändigt för att undvika försämring av biodieseln. |
| --- | --- |

(110)

Lagerhållningen låg stabilt runt 1 % av produktionen. Detta är en mycket låg andel som tyder på att industrin kan arbeta på begäran och begränsa lagerhållningen. Detta är också nödvändigt för att undvika försämring av biodieseln.

4.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (111) | Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | 0,96 | 2,13 | 1,78 | 2,84 |
| Index | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Kassaflöde (euro) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Index | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Investeringar (euro) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Index | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Räntabilitet (%) | 22 | 29 | 25 | 44 |
| Index | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Källa: Företagen som ingick i urvalet. |

(111)

Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2017

2018

2019

Översynsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

0,96

2,13

1,78

2,84

Index

Index

100

100

223

223

186

186

297

297

Kassaflöde (euro)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Index

Index

100

100

24

24

121

121

129

129

Investeringar (euro)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Index

Index

100

100

51

51

85

85

42

42

Räntabilitet (%)

22

29

25

44

Index

Index

100

100

128

128

112

112

198

198

Källa: Företagen som ingick i urvalet.

Källa:

| (112) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten låg kvar på en låg nivå, men uppvisar ändå en lätt positiv trend under skadeundersökningsperioden, med en ökning från 1 % till 3 %. Detta kopplades till den minskande produktionskostnaden för företagen som ingick i urvalet (-9 %). Bakom detta genomsnitt finns dock stora skillnader mellan de unionstillverkare som ingick i urvalet, då vissa företag inte gjorde någon vinst alls. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten låg kvar på en låg nivå, men uppvisar ändå en lätt positiv trend under skadeundersökningsperioden, med en ökning från 1 % till 3 %. Detta kopplades till den minskande produktionskostnaden för företagen som ingick i urvalet (-9 %). Bakom detta genomsnitt finns dock stora skillnader mellan de unionstillverkare som ingick i urvalet, då vissa företag inte gjorde någon vinst alls.

| (113) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Trenden i nettokassaflöde utvecklades positivt mot slutet av skadeundersökningsperioden (under 2019 och första hälften av 2020), men 2018 sjönk kassaflödet kraftigt. Nedgången under 2018 berodde huvudsakligen på de specifika förhållandena i ett av de företag som ingick i urvalet och som har en särskilt affärsmodell. För de två andra företag som ingick i urvalet var trenden relativt stabil. |
| --- | --- |

(113)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Trenden i nettokassaflöde utvecklades positivt mot slutet av skadeundersökningsperioden (under 2019 och första hälften av 2020), men 2018 sjönk kassaflödet kraftigt. Nedgången under 2018 berodde huvudsakligen på de specifika förhållandena i ett av de företag som ingick i urvalet och som har en särskilt affärsmodell. För de två andra företag som ingick i urvalet var trenden relativt stabil.

| (114) | Investeringarna i företagen som ingick i urvalet utgör inte någon tydlig trend under skadeundersökningsperioden. Investeringar från ett eller annat företag i urvalet, eller avsaknad av dem, kan få investeringsnivåerna att gå upp och ner från ett år till ett annat. Investeringarna utgjorde cirka 1–2 % av omsättningen under skadeundersökningsperioden, vilket är begränsat. |
| --- | --- |

(114)

Investeringarna i företagen som ingick i urvalet utgör inte någon tydlig trend under skadeundersökningsperioden. Investeringar från ett eller annat företag i urvalet, eller avsaknad av dem, kan få investeringsnivåerna att gå upp och ner från ett år till ett annat. Investeringarna utgjorde cirka 1–2 % av omsättningen under skadeundersökningsperioden, vilket är begränsat.

| (115) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden och förblev hög under översynsperioden. Denna höga räntabilitet är emellertid främst kopplad till investeringarnas låga bokförda investeringar snarare än höga vinster. |
| --- | --- |

(115)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden och förblev hög under översynsperioden. Denna höga räntabilitet är emellertid främst kopplad till investeringarnas låga bokförda investeringar snarare än höga vinster.

4.6   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (116) | Under skadeundersökningsperioden, mot bakgrund av nästan obefintlig import från Förenta staterna, ökade importen från tredjeländer markant sett till volym (med 145 %) men även prisnivå (med 11 %). Samtidigt sjönk unionsindustrins priser (med 8 %), vilket var i linje med en minskning av produktionskostnaderna (med 9 %). Följaktligen minskade prisklyftan mellan tredjelandsexportörerna och de unionstillverkare som ingick i urvalet, något som därmed ökade unionsindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(116)

Under skadeundersökningsperioden, mot bakgrund av nästan obefintlig import från Förenta staterna, ökade importen från tredjeländer markant sett till volym (med 145 %) men även prisnivå (med 11 %). Samtidigt sjönk unionsindustrins priser (med 8 %), vilket var i linje med en minskning av produktionskostnaderna (med 9 %). Följaktligen minskade prisklyftan mellan tredjelandsexportörerna och de unionstillverkare som ingick i urvalet, något som därmed ökade unionsindustrins konkurrenskraft.

| (117) | Skadeindikatorerna tyder på det hela taget på en positiv trend under skadeundersökningsperioden, i synnerhet sett till produktion (+ 11 %), produktionskapacitet (+ 9 %) och försäljning (+ 7 %), och visar att unionens biodieselindustri långsamt håller på att återhämta sig från den tidigare skadan. Analysen av skadeindikatorerna visar att unionsindustrin just nu inte lider någon väsentlig skada. Vissa indikatorer, i synnerhet en låg lönsamhet (≤ 3 %), tyder dock på att den ändå befinner sig i en skör ekonomisk situation. |
| --- | --- |

(117)

Skadeindikatorerna tyder på det hela taget på en positiv trend under skadeundersökningsperioden, i synnerhet sett till produktion (+ 11 %), produktionskapacitet (+ 9 %) och försäljning (+ 7 %), och visar att unionens biodieselindustri långsamt håller på att återhämta sig från den tidigare skadan. Analysen av skadeindikatorerna visar att unionsindustrin just nu inte lider någon väsentlig skada. Vissa indikatorer, i synnerhet en låg lönsamhet (≤ 3 %), tyder dock på att den ändå befinner sig i en skör ekonomisk situation.

| (118) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under översynsperioden inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(118)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under översynsperioden inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (119) | Kommissionen bedömde, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, huruvida det är sannolikt att den skada som orsakades av dumpad import från Förenta staterna återkommer om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen bedömde, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, huruvida det är sannolikt att den skada som orsakades av dumpad import från Förenta staterna återkommer om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

| (120) | I detta avseende undersökte kommissionen produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Förenta staterna, de sannolika prisnivåerna på import från Förenta staterna i avsaknad av antidumpningsåtgärder samt deras påverkan på unionsindustrin inklusive prisunderskridande utan antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(120)

I detta avseende undersökte kommissionen produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Förenta staterna, de sannolika prisnivåerna på import från Förenta staterna i avsaknad av antidumpningsåtgärder samt deras påverkan på unionsindustrin inklusive prisunderskridande utan antidumpningsåtgärder.

5.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Förenta staterna

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Förenta staterna

| (121) | Som beskrivs i avsnitt 3.3.4 är de mängder som skulle kunna exporteras av biodieseltillverkare i Förenta staterna betydande i jämförelse med unionsmarknadens storlek. Den outnyttjade kapaciteten utgör mycket riktigt 18 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att den tillgängliga outnyttjade kapaciteten är betydande. |
| --- | --- |

(121)

Som beskrivs i avsnitt 3.3.4 är de mängder som skulle kunna exporteras av biodieseltillverkare i Förenta staterna betydande i jämförelse med unionsmarknadens storlek. Den outnyttjade kapaciteten utgör mycket riktigt 18 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att den tillgängliga outnyttjade kapaciteten är betydande.

5.2   De sannolika prisnivåerna på import från Förenta staterna i avsaknad av antidumpningsåtgärder

De sannolika prisnivåerna på import från Förenta staterna i avsaknad av antidumpningsåtgärder

| (122) | Som beskrivs i avsnitt 3.3.2, på grundval av den aktuella prissättningen på tredjeländers exportmarknader, exporterade de amerikanska tillverkarna till sina viktigaste tredjelandsmarknader till lägre priser än de inhemska priserna i Förenta staterna. Som anges i skäl 77–78 underskrider också i genomsnitt dessa priser unionsindustrins priser på unionens marknad med 6,4 %. Med beaktande av den prisnivå som tas ut på exporten från Förenta staterna till andra tredjelandsmarknader är export till unionen potentiellt mycket mer attraktiv för de amerikanska exportörerna. Som anges i avsnitt 3.3.6 är unionens marknad också mycket attraktiv eftersom den är störst i världen, och det finns starka incitament för användning av biodiesel i unionen och i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(122)

Som beskrivs i avsnitt 3.3.2, på grundval av den aktuella prissättningen på tredjeländers exportmarknader, exporterade de amerikanska tillverkarna till sina viktigaste tredjelandsmarknader till lägre priser än de inhemska priserna i Förenta staterna. Som anges i skäl 77–78 underskrider också i genomsnitt dessa priser unionsindustrins priser på unionens marknad med 6,4 %. Med beaktande av den prisnivå som tas ut på exporten från Förenta staterna till andra tredjelandsmarknader är export till unionen potentiellt mycket mer attraktiv för de amerikanska exportörerna. Som anges i avsnitt 3.3.6 är unionens marknad också mycket attraktiv eftersom den är störst i världen, och det finns starka incitament för användning av biodiesel i unionen och i de enskilda medlemsstaterna.

5.3   Sannolik inverkan på unionsindustrin

Sannolik inverkan på unionsindustrin

| (123) | Om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, skulle därför betydande volymer av dumpad biodiesel från Förenta staterna medföra en mycket stark prispress nedåt för unionens priser och få betydande inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Till följd av detta är det sannolikt att unionsindustrins produktions- och försäljningsvolymer skulle minska och att de små vinster som industrin just nu uppnår skulle övergå i förluster. |
| --- | --- |

(123)

Om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, skulle därför betydande volymer av dumpad biodiesel från Förenta staterna medföra en mycket stark prispress nedåt för unionens priser och få betydande inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Till följd av detta är det sannolikt att unionsindustrins produktions- och försäljningsvolymer skulle minska och att de små vinster som industrin just nu uppnår skulle övergå i förluster.

| (124) | Kommissionen bedömde vidare importens möjliga påverkan genom att ta fram två möjliga scenarier om åtgärderna skulle upphöra att gälla, nämligen (1) ett uppsving för importen från Förenta staterna, och (2) sjunkande priser i EU på grund av ökad konkurrens, allt annat lika. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen bedömde vidare importens möjliga påverkan genom att ta fram två möjliga scenarier om åtgärderna skulle upphöra att gälla, nämligen (1) ett uppsving för importen från Förenta staterna, och (2) sjunkande priser i EU på grund av ökad konkurrens, allt annat lika.

| (125) | I det första scenariot utgick kommissionen från två möjliga nivåer för import från Förenta staterna. Det första alternativet medförde att importen från Förenta staterna skulle hamna på sin historiska volym (under den inledande undersökningsperioden (20)), vilken är 1,1 miljoner ton. Till följd av den ökade importen från Förenta staterna och EU-industrins därav följande minskade försäljning skulle EU-industrins lönsamhet sjunka med 0,14 procentenheter, dvs. från + 2,84 % till + 2,70 %. I det andra alternativet togs hänsyn till EU-marknadens mycket betydande ökning i storlek från 6,6 miljoner ton under den inledande undersökningsperioden till 17 miljoner ton under översynsperioden (+ 158 %). I detta sammanhang modellerade kommissionen ett importuppsving motsvarande samma marknadsandel på 17,2 % för Förenta staterna som under den inledande undersökningsperioden. Resultatet blev att unionsindustrins lönsamhet skulle sjunka med 0,41 procentenheter från + 2,84 % till 2,43 %. Ett sådant uppsving för importen från Förenta staterna, till konstanta priser, kan i båda fallen sägas få en ganska måttlig påverkan. Detta är kopplat till den höga andelen rörliga kostnader i biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(125)

I det första scenariot utgick kommissionen från två möjliga nivåer för import från Förenta staterna. Det första alternativet medförde att importen från Förenta staterna skulle hamna på sin historiska volym (under den inledande undersökningsperioden (20)), vilken är 1,1 miljoner ton. Till följd av den ökade importen från Förenta staterna och EU-industrins därav följande minskade försäljning skulle EU-industrins lönsamhet sjunka med 0,14 procentenheter, dvs. från + 2,84 % till + 2,70 %. I det andra alternativet togs hänsyn till EU-marknadens mycket betydande ökning i storlek från 6,6 miljoner ton under den inledande undersökningsperioden till 17 miljoner ton under översynsperioden (+ 158 %). I detta sammanhang modellerade kommissionen ett importuppsving motsvarande samma marknadsandel på 17,2 % för Förenta staterna som under den inledande undersökningsperioden. Resultatet blev att unionsindustrins lönsamhet skulle sjunka med 0,41 procentenheter från + 2,84 % till 2,43 %. Ett sådant uppsving för importen från Förenta staterna, till konstanta priser, kan i båda fallen sägas få en ganska måttlig påverkan. Detta är kopplat till den höga andelen rörliga kostnader i biodieselindustrin.

20

| (126) | I det andra scenariot konstaterades en prisnedgång ha en potentiellt kraftig skadlig effekt. I händelse av att unionspriserna skulle gå ner till prisnivån för exporten från Förenta staterna till tredjeländer (721 euro/ton) skulle vinsten sjunka från + 2,84 % till -3,88 %. I händelse av att unionspriserna skulle gå ner med 10 %, dvs. från 771 euro/ton till 694 euro/ton, skulle vinsten minska från + 2,84 % till - 7,94 %. I vilket fall som helst skulle varje prisnedgång på mer än -2,9 % sätta unionsindustrins vinstnivå på noll. |
| --- | --- |

(126)

I det andra scenariot konstaterades en prisnedgång ha en potentiellt kraftig skadlig effekt. I händelse av att unionspriserna skulle gå ner till prisnivån för exporten från Förenta staterna till tredjeländer (721 euro/ton) skulle vinsten sjunka från + 2,84 % till -3,88 %. I händelse av att unionspriserna skulle gå ner med 10 %, dvs. från 771 euro/ton till 694 euro/ton, skulle vinsten minska från + 2,84 % till - 7,94 %. I vilket fall som helst skulle varje prisnedgång på mer än -2,9 % sätta unionsindustrins vinstnivå på noll.

| (127) | I verkligheten, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, är det mycket sannolikt att en kombination av de två scenarierna ovan skulle inträffa på marknaden. I synnerhet kan betydande volymer biodiesel med ursprung i Förenta staterna förväntas komma in på unionens marknad, till lägre priser än från unionsindustrin. Till följd av det skulle unionsindustrin marknadsandel krympa, liksom dess priser. Det skulle orsaka betydande förluster för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(127)

I verkligheten, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, är det mycket sannolikt att en kombination av de två scenarierna ovan skulle inträffa på marknaden. I synnerhet kan betydande volymer biodiesel med ursprung i Förenta staterna förväntas komma in på unionens marknad, till lägre priser än från unionsindustrin. Till följd av det skulle unionsindustrin marknadsandel krympa, liksom dess priser. Det skulle orsaka betydande förluster för unionsindustrin.

5.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

| (128) | På grundval av detta, och med notering av unionsindustrins nuvarande ömtåliga situation, drog kommissionen slutsatsen att en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydligt ökad dumpad import från Förenta staterna till skadevållande priser och att väsentlig skada troligen skulle återkomma. |
| --- | --- |

(128)

På grundval av detta, och med notering av unionsindustrins nuvarande ömtåliga situation, drog kommissionen slutsatsen att en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydligt ökad dumpad import från Förenta staterna till skadevållande priser och att väsentlig skada troligen skulle återkomma.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (129) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. I enlighet med artikel 21.1 mening 3 i grundförordningen togs särskild hänsyn till behovet av att skydda industrin från den skadevållande dumpningens negativa effekter. |
| --- | --- |

(129)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. I enlighet med artikel 21.1 mening 3 i grundförordningen togs särskild hänsyn till behovet av att skydda industrin från den skadevållande dumpningens negativa effekter.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (130) | Om befintliga åtgärder tillåts upphöra att gälla, kommer unionsindustrin med största säkerhet att möta ökad illojal konkurrens från de amerikanska biodieseltillverkarna, vilket sannolikt sätter ett abrupt stopp för unionsindustrins pågående återhämtning. |
| --- | --- |

(130)

Om befintliga åtgärder tillåts upphöra att gälla, kommer unionsindustrin med största säkerhet att möta ökad illojal konkurrens från de amerikanska biodieseltillverkarna, vilket sannolikt sätter ett abrupt stopp för unionsindustrins pågående återhämtning.

| (131) | Kommissionen drog slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen drog slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse.

6.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (132) | Ingen importör motsatte sig förlängningen av åtgärderna. |
| --- | --- |

(132)

Ingen importör motsatte sig förlängningen av åtgärderna.

| (133) | Shell Trading Rotterdam hävdade att åtgärderna, genom att de begränsar utbudet på unionens marknad, kommer att leda till stigande priser. Företaget noterade också att biodiesel finns att tillgå från andra marknader. |
| --- | --- |

(133)

Shell Trading Rotterdam hävdade att åtgärderna, genom att de begränsar utbudet på unionens marknad, kommer att leda till stigande priser. Företaget noterade också att biodiesel finns att tillgå från andra marknader.

| (134) | Åtgärderna verkar inte i någon hög grad påverka importörerna, eftersom det finns alternativa försörjningskällor. Detta bevisas av den betydande marknadsandelen för import från tredjeländer. |
| --- | --- |

(134)

Åtgärderna verkar inte i någon hög grad påverka importörerna, eftersom det finns alternativa försörjningskällor. Detta bevisas av den betydande marknadsandelen för import från tredjeländer.

| (135) | Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna inte skulle skada importörernas intressen i någon avsevärd utsträckning. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna inte skulle skada importörernas intressen i någon avsevärd utsträckning.

6.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (136) | Användarnas deltagande i undersökningen var begränsat. |
| --- | --- |

(136)

Användarnas deltagande i undersökningen var begränsat.

| (137) | Två användare, Preem, det största bränsleföretaget i Sverige, och Valero Energy Ltd Ireland, påstod att förlängning av åtgärderna blir ett direkt hinder för transportsektorns gröna utveckling i Europa. Preem och Valero Energy Ltd Ireland begärde specifikt att HVO borde undantas från den nuvarande produktdefinitionen, då de förväntar sig brist på HVO under kommande år. Valero Energy Ltd Ireland hänvisade särskilt till EU:s mål för förnybar energi inom transportsektorn 2030 och hävdade att målen inte kommer att kunna uppnås mot bakgrund av den nuvarande EU-produktionen. |
| --- | --- |

(137)

Två användare, Preem, det största bränsleföretaget i Sverige, och Valero Energy Ltd Ireland, påstod att förlängning av åtgärderna blir ett direkt hinder för transportsektorns gröna utveckling i Europa. Preem och Valero Energy Ltd Ireland begärde specifikt att HVO borde undantas från den nuvarande produktdefinitionen, då de förväntar sig brist på HVO under kommande år. Valero Energy Ltd Ireland hänvisade särskilt till EU:s mål för förnybar energi inom transportsektorn 2030 och hävdade att målen inte kommer att kunna uppnås mot bakgrund av den nuvarande EU-produktionen.

| (138) | Kommissionen observerade att unionsproducenterna har tillräcklig kapacitet för att tillgodose den nuvarande efterfrågan och även outnyttjad kapacitet för att tillgodose framtida ökning och export om så skulle behövas. Det var dessutom för tidigt att med säkerhet bedöma om det är troligt att brister kommer att uppstå under 2030, särskilt med tanke på den senaste tidens ökning av kapaciteten i EU. Eventuellt kan kommissionen ha bättre förutsättningar att bedöma situationen om den uppmanas att göra en översyn vid giltighetstidens utgång om fem år. Följaktligen avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen observerade att unionsproducenterna har tillräcklig kapacitet för att tillgodose den nuvarande efterfrågan och även outnyttjad kapacitet för att tillgodose framtida ökning och export om så skulle behövas. Det var dessutom för tidigt att med säkerhet bedöma om det är troligt att brister kommer att uppstå under 2030, särskilt med tanke på den senaste tidens ökning av kapaciteten i EU. Eventuellt kan kommissionen ha bättre förutsättningar att bedöma situationen om den uppmanas att göra en översyn vid giltighetstidens utgång om fem år. Följaktligen avvisades påståendet.

| (139) | Det finns inget som tyder på att de befintliga åtgärder som gäller har haft en negativ inverkan på biodieselanvändarna i unionen och framför allt finns det inga belägg för att gällande åtgärder har haft en negativ inverkan på deras lönsamhet. |
| --- | --- |

(139)

Det finns inget som tyder på att de befintliga åtgärder som gäller har haft en negativ inverkan på biodieselanvändarna i unionen och framför allt finns det inga belägg för att gällande åtgärder har haft en negativ inverkan på deras lönsamhet.

| (140) | Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna inte skulle vara skadlig för användarnas intresse. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna inte skulle vara skadlig för användarnas intresse.

6.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (141) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla de befintliga åtgärderna beträffande import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(141)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla de befintliga åtgärderna beträffande import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna.

7.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (142) | På grundval av de slutsatser som kommissionen kommit fram till när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada följer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna, som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2015/1518, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2016/676, bör bibehållas. |
| --- | --- |

(142)

På grundval av de slutsatser som kommissionen kommit fram till när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada följer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna, som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2015/1518, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2016/676, bör bibehållas.

| (143) | Såsom anges i skäl 1 utvidgades de gällande antidumpningstullarna beträffande import av biodiesel från Förenta staterna till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, och import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

(143)

Såsom anges i skäl 1 utvidgades de gällande antidumpningstullarna beträffande import av biodiesel från Förenta staterna till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, och import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Amerikas förenta stater.

| (144) | De antidumpningstullar som ska bibehållas ska även fortsättningsvis utvidgas till att omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, och biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(144)

De antidumpningstullar som ska bibehållas ska även fortsättningsvis utvidgas till att omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, och biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna.

| (145) | De exporterande producenter från Kanada som var undantagna från de åtgärder som utvidgades genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1518 bör även vara befriade från de åtgärder som införs genom denna förordning. |
| --- | --- |

(145)

De exporterande producenter från Kanada som var undantagna från de åtgärder som utvidgades genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1518 bör även vara befriade från de åtgärder som införs genom denna förordning.

| (146) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(146)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen.

| (147) | När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (21) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(147)

När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (21) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad.

21

Europeiska unionens officiella tidning

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Amerikas förenta stater, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-nummer 3826001029, 3826001059, 3826001099) och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009019).

2.   Följande slutgiltiga fasta antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av de nedan angivna företagen:

| Företag | Antidumpningstullsats i euro per ton netto | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Företag som förtecknas i bilaga I | 115,6 | Se bilaga I |
| Alla övriga företag | 172,2 | A999 |

Företag

Antidumpningstullsats i euro per ton netto

Taric-tilläggsnummer

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Företag som förtecknas i bilaga I

115,6

Se bilaga I

Alla övriga företag

172,2

A999

Antidumpningstullen på blandningar ska tillämpas i proportion till blandningens viktandel fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung (dvs. blandningens biodieselhalt).

3.   Tillämpningen av den individuella tullsatsen för de företag som anges i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska överensstämma med kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.

4.   Om en part från Amerikas förenta stater lämnar tillräcklig bevisning för kommissionen om att:

| a) | den inte exporterade de varor som anges i artikel 1.1 med ursprung i Amerikas förenta stater under undersökningsperioden (1 april 2007–31 mars 2008), |
| --- | --- |

a)

den inte exporterade de varor som anges i artikel 1.1 med ursprung i Amerikas förenta stater under undersökningsperioden (1 april 2007–31 mars 2008),

| b) | den inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

den inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och

| c) | den antingen faktiskt har exporterat de berörda varorna eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen, |
| --- | --- |

c)

den antingen faktiskt har exporterat de berörda varorna eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen,

får kommissionen ändra bilaga I så att denna part beviljas den tull som tillämpas för samarbetsvilliga tillverkare som inte ingick i stickprovet, dvs. 115,6 euro per ton.

Artikel 2

1.   Den slutgiltiga antidumpningstull som gäller för ”alla övriga företag” enligt vad som anges i artikel 1.2 utvidgas härmed till att omfatta import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som avsänts från Kanada, oavsett om deras deklarerade ursprung är Kanada eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201121), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201621), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999210), ex 3826 00 10 (Taric-nummer 3826001020, 3826001050, 3826001089) och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009011), med undantag för sådana som producerats av de företag som anges nedan:

| Land | Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Kanada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Land

Företag

Taric-tilläggsnummer

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Kanada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Den tull som ska utvidgas är den som fastställs för ”alla övriga företag” i artikel 1.2, dvs. en slutgiltig antidumpningstull på 172,2 euro per ton netto.

Antidumpningstullen på blandningar ska tillämpas i proportion till blandningens viktandel fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung (dvs. blandningens biodieselhalt).

2.   Den befrielse från tull som beviljats de företag som nämns i punkt 1 eller vilken beviljas av kommissionen i enlighet med artikel 4.2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den utjämningstull som införs genom punkt 1 tillämpas.

Artikel 3

1.   Den slutgiltiga antidumpningstull som fastställs i artikel 1.2 utvidgas härmed till att omfatta import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande högst 20 viktprocent av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009130), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194730), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201130), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201630), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999220) och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009030).

Antidumpningstullen på blandningar ska tillämpas i proportion till blandningens viktandel fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung (dvs. blandningens biodieselhalt).

2.   Tillämpningen av den individuella tullsatsen för de företag som anges i artikel 1.2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska uppfylla kraven i bilaga III. Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen enligt artikel 1.2 för ”alla övriga företag” tillämpas.

Artikel 4

1.   Ansökningar om befrielse från den tull som utvidgas genom artiklarna 2.1 och 3.1 ska göras skriftligen på ett av Europeiska unionens officiella språk och ska undertecknas av en person som har rätt att företräda det ansökande företaget. Ansökningarna ska skickas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat G |
| Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat G

Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

E-post: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EU) 2016/1036 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom artikel 1 befrias från den tull som utvidgas genom artiklarna 2.1 och 3.1.

Artikel 5

I fall då varor har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 131.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (22), ska det belopp för antidumpningstullen som fastställs i artiklarna 1, 2 och 3 sänkas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 599/2009 av den 7 juli 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (EUT L 179, 10.7.2009, s. 26).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 444/2011 av den 5 maj 2011 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 599/2009 infördes på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater till att omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Kanada eller inte, om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 599/2009 till att omfatta import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Republiken Singapore (EUT L 122, 11.5.2011, s. 12).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1518 av den 14 september 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 239, 15.9.2015, s. 69).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/676 av den 29 april 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1518 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 116, 30.4.2016, s. 31).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1598 av den 22 september 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1518 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 245, 23.9.2017, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1121 av den 10 augusti 2018 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1518 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 204, 13.8.2018, s. 33).

7

(8)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 18, 20.1.2020, s. 20).

8

(9)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (EUT C 303, 14.9.2020, s. 18).

9

(10)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (EUT C 303, 14.9.2020, s. 7).

10

(11)  Tron-dokument: t21.000417.

11

(12)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

12

(13)  Kommissionens förordning (EG) nr 193/2009 av den 11 mars 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (EUT L 67, 12.3.2009, s. 22).

13

(14)  Förbrukningen baseras på uppgifter för EU-27, exklusive uppgifter avseende Förenade kungariket.

14

(15)  Importvolymen baseras på uppgifter för EU-27, exklusive uppgifter om Förenade kungariket.

15

(16)  Importen från tredjeländer baseras på uppgifter från EU-27, exklusive uppgifter om Förenade kungariket som medlemsstat, men inklusive uppgifter om Förenade kungariket som tredjeland.

16

(17)  De makroekonomiska uppgifterna grundade sig på EU-27 och uppgifter från Förenade kungariket undantogs.

17

(18)  USDA, årsrapport om biobränslen (GAIN-rapport), 29 juni 2020.

18

(19)  De mikroekonomiska indikatorerna baseras på uppgifter för EU-28, inbegripet uppgifter avseende Förenade kungariket. På grundval av den låga försäljningsvolymen till Förenade kungariket för de unionstillverkare som ingick i urvalet (cirka 1,1 % av dessa tillverkares genomsnittliga försäljning i EU under översynsperioden) förefaller de effekter som de transaktioner som rör Förenade kungariket får för slutsatserna om skada vara minimala, och slutsatserna om väsentlig skada skulle därför inte ha påverkats om endast uppgifter för EU-27 hade använts.

19

(20)  
  1 april 2007 till 31 mars 2008.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

21

(22)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

22

---

BILAGA I

| Företagets namn | Ort | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Seneca | A940 |
| Organic Fuels Ltd | Houston | A940 |
| Organic Technologies | Coshocton | C482 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Företagets namn

Ort

Taric-tilläggsnummer

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Seneca

A940

Organic Fuels Ltd

Houston

A940

Organic Technologies

Coshocton

C482

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

BILAGA II

Den giltiga faktura som avses i artiklarna 1.3 och 2.2 ska innehålla en försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid det företag som har utfärdat fakturan och som innehåller följande:

| — | Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

—

Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan.

| — | Följande försäkran:


  ”Jag intygar härmed att de (volym) fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som säljs för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det eller de berörda länderna]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

—

Följande försäkran:

”Jag intygar härmed att de (volym) fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som säljs för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det eller de berörda länderna]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

BILAGA III

Den giltiga faktura som avses i artikel 3.2 ska innehålla en försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid det företag som har utfärdat fakturan och som innehåller följande:

| — | Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

—

Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan.

| — | Följande försäkran:


  ”Jag intygar härmed att de (volym) fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som säljs för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Amerikas förenta stater. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

—

Följande försäkran:

”Jag intygar härmed att de (volym) fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som säljs för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Amerikas förenta stater. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1267

av den 29 juli 2021

om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 18.1, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 598/2009 (2) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på mellan 211,2 och 237 euro per ton nettovikt på import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vid den tidpunkten klassificerade enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-nummer 2710194120), 3824 90 91 och ex 3824 90 97 (Taric-nummer 3824 90 97 87) och med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna eller det berörda landet). Den utjämningstull som införs genom den förordningen kallas nedan de ursprungliga åtgärderna. Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 598/2009 (2) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på mellan 211,2 och 237 euro per ton nettovikt på import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vid den tidpunkten klassificerade enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-nummer 2710194120), 3824 90 91 och ex 3824 90 97 (Taric-nummer 3824 90 97 87) och med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna eller det berörda landet). Den utjämningstull som införs genom den förordningen kallas nedan de ursprungliga åtgärderna. Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

2

Förenta staterna

det berörda landet

de ursprungliga åtgärderna

den ursprungliga undersökningen

| (2) | Genom genomförandeförordning (EU) nr 443/2011 (3) utvidgade rådet, efter en undersökning om kringgående, den slutgiltiga utjämningstull som införts genom rådets förordning (EG) nr 598/2009 till att även omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, med undantag av de produkter som tillverkas av företagen BIOX Corporation, Oakville och Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Genom samma förordning utvidgade rådet den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 598/2009 till att även gälla import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(2)

Genom genomförandeförordning (EU) nr 443/2011 (3) utvidgade rådet, efter en undersökning om kringgående, den slutgiltiga utjämningstull som införts genom rådets förordning (EG) nr 598/2009 till att även omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, med undantag av de produkter som tillverkas av företagen BIOX Corporation, Oakville och Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Genom samma förordning utvidgade rådet den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 598/2009 till att även gälla import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna.

3

| (3) | Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1519 (4) återinförde kommissionen slutgiltiga utjämningsåtgärder på import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång). |
| --- | --- |

(3)

Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1519 (4) återinförde kommissionen slutgiltiga utjämningsåtgärder på import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång).

4

den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

| (4) | Genom förordning (EU) 2015/1519 i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2016/675 (5) utvidgades dessutom den slutgiltiga utjämningstullen till att även omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, med undantag av de produkter som tillverkas av företagen BIOX Corporation, Oakville och Rothsay Biodiesel, Guelph, båda verksamma i Ontario, Kanada, samt företaget DSM Nutritional Products Kanada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Genom samma förordning utvidgade kommissionen den slutgiltiga utjämningstullen till att även gälla import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EU) 2015/1519 i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2016/675 (5) utvidgades dessutom den slutgiltiga utjämningstullen till att även omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, med undantag av de produkter som tillverkas av företagen BIOX Corporation, Oakville och Rothsay Biodiesel, Guelph, båda verksamma i Ontario, Kanada, samt företaget DSM Nutritional Products Kanada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Kanada. Genom samma förordning utvidgade kommissionen den slutgiltiga utjämningstullen till att även gälla import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna.

5

| (5) | De utjämningstullar som för närvarande är i kraft utgörs av fasta belopp från 211,2 till 237 euro per ton netto på import från de exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(5)

De utjämningstullar som för närvarande är i kraft utgörs av fasta belopp från 211,2 till 237 euro per ton netto på import från de exporterande tillverkarna.

1.2   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (6) mottog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (grundförordningen). |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (6) mottog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (grundförordningen).

6

kommissionen

grundförordningen

| (7) | Begäran om översyn ingavs den 11 juni 2020 av European Biodiesel Board (nedan kallat EBB eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av biodiesel. Begäran om översyn grundades på att det är sannolikt att skadan för unionsindustrin skulle återkomma om åtgärderna upphör att gälla och subventionerad biodiesel fortsätter att komma in på unionens marknad. |
| --- | --- |

(7)

Begäran om översyn ingavs den 11 juni 2020 av European Biodiesel Board (nedan kallat EBB eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av biodiesel. Begäran om översyn grundades på att det är sannolikt att skadan för unionsindustrin skulle återkomma om åtgärderna upphör att gälla och subventionerad biodiesel fortsätter att komma in på unionens marknad.

EBB

sökanden

2.   INLEDANDE AV EN ÖVERSYN VID GILTIGHETSTIDENS UTGÅNG

INLEDANDE AV EN ÖVERSYN VID GILTIGHETSTIDENS UTGÅNG

| (8) | I samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (7) slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång, och inledde den 14 september 2020 en översyn vid giltighetstidens utgång beträffande import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna på grundval av artikel 18.1 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (8) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(8)

I samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (7) slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång, och inledde den 14 september 2020 en översyn vid giltighetstidens utgång beträffande import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna på grundval av artikel 18.1 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (8) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

7

Europeiska unionens officiella tidning

8

tillkännagivandet om inledande

| (9) | Samma dag, den 14 september 2020, inledde kommissionen parallellt en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna för import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(9)

Samma dag, den 14 september 2020, inledde kommissionen parallellt en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna för import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna.

| (10) | Kanadas regering lämnade synpunkter på detta inledande och noterade att om åtgärderna bibehålls, bör även det undantag som beviljats tre kanadensiska tillverkare av biodiesel fortsätta att gälla. Kommissionen bibehöll undantaget i artikel 2 i denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

Kanadas regering lämnade synpunkter på detta inledande och noterade att om åtgärderna bibehålls, bör även det undantag som beviljats tre kanadensiska tillverkare av biodiesel fortsätta att gälla. Kommissionen bibehöll undantaget i artikel 2 i denna förordning.

2.1   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (11) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

2.2   Förenade kungarikets utträde ur EU

Förenade kungarikets utträde ur EU

| (12) | Detta ärende inleddes den 14 september 2020, dvs. under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande. |
| --- | --- |

(12)

Detta ärende inleddes den 14 september 2020, dvs. under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande.

| (13) | Genom en not till handlingarna i ärendet (9) den 15 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de fortfarande var berörda parter att kontakta kommissionen. BP OIL International Limited och Argent Energy begärde att fortsätta betraktas som berörda parter och beviljades denna rättighet på grundval av den bevisning som företagen lämnade in. Båda företagen tillhandahöll bevisning över närstående enheter inom respektive grupp som är verksamma på unionens marknad. Moderbolaget Valero Energy Limited i Förenade kungariket ersattes däremot av sitt irländska dotterbolag Valero Energy Limited Ireland, eftersom det senare bolaget är aktivt på unionens marknad. |
| --- | --- |

(13)

Genom en not till handlingarna i ärendet (9) den 15 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de fortfarande var berörda parter att kontakta kommissionen. BP OIL International Limited och Argent Energy begärde att fortsätta betraktas som berörda parter och beviljades denna rättighet på grundval av den bevisning som företagen lämnade in. Båda företagen tillhandahöll bevisning över närstående enheter inom respektive grupp som är verksamma på unionens marknad. Moderbolaget Valero Energy Limited i Förenade kungariket ersattes däremot av sitt irländska dotterbolag Valero Energy Limited Ireland, eftersom det senare bolaget är aktivt på unionens marknad.

9

2.3   Berörda parter

Berörda parter

| (14) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, de kända tillverkarna i Förenta staterna och amerikanska myndigheter, kända importörer, användare och handlare samt berörda intresseorganisationer om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, de kända tillverkarna i Förenta staterna och amerikanska myndigheter, kända importörer, användare och handlare samt berörda intresseorganisationer om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta.

| (15) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(15)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.4   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (16) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (17) | Den 14 september 2020 underrättade kommissionen de berörda parterna om det preliminära urvalet avseende unionstillverkare enligt avsnitt 5.3 i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktions- och försäljningsvolymerna av den likadana produkten 2019 samt den geografiska basen för tillverkarna av den likadana produkten. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för 17,5 % av de uppskattade sammanlagda produktionsvolymerna av den likadana produkten i unionen, och urvalet säkerställer även en lämplig geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom inom tidsfristen på sju dagar efter underrättelsen om det preliminära urvalet av unionstillverkare. |
| --- | --- |

(17)

Den 14 september 2020 underrättade kommissionen de berörda parterna om det preliminära urvalet avseende unionstillverkare enligt avsnitt 5.3 i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktions- och försäljningsvolymerna av den likadana produkten 2019 samt den geografiska basen för tillverkarna av den likadana produkten. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för 17,5 % av de uppskattade sammanlagda produktionsvolymerna av den likadana produkten i unionen, och urvalet säkerställer även en lämplig geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom inom tidsfristen på sju dagar efter underrättelsen om det preliminära urvalet av unionstillverkare.

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (18) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade den icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(18)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade den icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (19) | Endast en icke-närstående importör – Shell Trading Rotterdam BV – lämnade de begärda uppgifterna, och kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(19)

Endast en icke-närstående importör – Shell Trading Rotterdam BV – lämnade de begärda uppgifterna, och kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

| (20) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade den alla exporterande tillverkare i Förenta staterna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen myndigheterna i det exporterande landet att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade den alla exporterande tillverkare i Förenta staterna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen myndigheterna i det exporterande landet att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (21) | Tre exporterande tillverkare i Förenta staterna gav sig till känna och förklarade att de var villiga att samarbeta med kommissionen i undersökningarna. Med tanke på det låga antalet beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt, och samtliga tre företag uppmanades att lämna in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(21)

Tre exporterande tillverkare i Förenta staterna gav sig till känna och förklarade att de var villiga att samarbeta med kommissionen i undersökningarna. Med tanke på det låga antalet beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt, och samtliga tre företag uppmanades att lämna in svar på frågeformuläret.

2.5   Samarbete från det berörda landet

Samarbete från det berörda landet

| (22) | Den 15 oktober 2020 sände ett av de företag som ursprungligen samarbetade i undersökningen ett e-postmeddelande till kommissionen där det förklarade att det inte längre var villigt att samarbeta. De andra två företagen inkom inte med den begärda informationen inom den fastställda tidsfristen genom att fylla i och återsända frågeformuläret. |
| --- | --- |

(22)

Den 15 oktober 2020 sände ett av de företag som ursprungligen samarbetade i undersökningen ett e-postmeddelande till kommissionen där det förklarade att det inte längre var villigt att samarbeta. De andra två företagen inkom inte med den begärda informationen inom den fastställda tidsfristen genom att fylla i och återsända frågeformuläret.

| (23) | Den 10 november 2020 sände kommissionen en skrivelse till samtliga tre företag för att tillkännage sin avsikt att tillämpa artikel 28 i grundförordningen och grunda undersökningsresultaten på tillgängliga uppgifter. De amerikanska myndigheterna informerades också om denna avsikt. Tidsfristen för att lämna synpunkter på denna skrivelse löpte ut den 17 november 2020. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(23)

Den 10 november 2020 sände kommissionen en skrivelse till samtliga tre företag för att tillkännage sin avsikt att tillämpa artikel 28 i grundförordningen och grunda undersökningsresultaten på tillgängliga uppgifter. De amerikanska myndigheterna informerades också om denna avsikt. Tidsfristen för att lämna synpunkter på denna skrivelse löpte ut den 17 november 2020. Inga synpunkter inkom.

| (24) | Vid inledandet begärde kommissionen via en verbalnot av den 14 september 2020 att de amerikanska myndigheterna skulle fylla i och återsända det antisubventionsfrågeformulär som var avsett för Förenta staternas regering. Kommissionen mottog inget svar inom den föreskrivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(24)

Vid inledandet begärde kommissionen via en verbalnot av den 14 september 2020 att de amerikanska myndigheterna skulle fylla i och återsända det antisubventionsfrågeformulär som var avsett för Förenta staternas regering. Kommissionen mottog inget svar inom den föreskrivna tidsfristen.

| (25) | Den 10 november 2020 sände kommissionen ett brev till de amerikanska myndigheterna för att tillkännage sin avsikt att tillämpa artikel 28 i grundförordningen och grunda undersökningsresultaten på tillgängliga uppgifter, mot bakgrund av de amerikanska myndigheternas bristande samarbetsvilja. |
| --- | --- |

(25)

Den 10 november 2020 sände kommissionen ett brev till de amerikanska myndigheterna för att tillkännage sin avsikt att tillämpa artikel 28 i grundförordningen och grunda undersökningsresultaten på tillgängliga uppgifter, mot bakgrund av de amerikanska myndigheternas bristande samarbetsvilja.

| (26) | Tidsfristen för att lämna synpunkter på verbalnoten löpte ut den 17 november 2020. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(26)

Tidsfristen för att lämna synpunkter på verbalnoten löpte ut den 17 november 2020. Inga synpunkter inkom.

| (27) | Kommissionen slog därför fast att varken någon exporterande tillverkare eller Förenta staternas regering var villig att samarbeta i översynen vid giltighetstidens utgång. Därför beslutade kommissionen att tillämpa bestämmelserna i artikel 28 i grundförordningen och att positiva eller negativa avgöranden skulle träffas på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen slog därför fast att varken någon exporterande tillverkare eller Förenta staternas regering var villig att samarbeta i översynen vid giltighetstidens utgång. Därför beslutade kommissionen att tillämpa bestämmelserna i artikel 28 i grundförordningen och att positiva eller negativa avgöranden skulle träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

2.6   Frågeformulär

Frågeformulär

| (28) | Vid inledandet av översynen gjordes ett exemplar av frågeformuläret för importörer tillgängligt i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats. |
| --- | --- |

(28)

Vid inledandet av översynen gjordes ett exemplar av frågeformuläret för importörer tillgängligt i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats.

| (29) | Svar på frågeformuläret inkom från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och från en icke-närstående importör i unionen. |
| --- | --- |

(29)

Svar på frågeformuläret inkom från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och från en icke-närstående importör i unionen.

2.7   Kontroll

Kontroll

| (30) | Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 26 i grundförordningen. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i linje med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (10). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans hos följande företag/parter: | Unionstillverkare








  — | SAIPOL Bu Diester, Frankrike |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 26 i grundförordningen. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i linje med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (10). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans hos följande företag/parter:

10

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

SAIPOL Bu Diester, Frankrike

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Spanien |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Spanien

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Tyskland |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Tyskland

| | Importörer








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

Importörer

Importörer

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nederländerna

2.8   Meddelande av uppgifter

Meddelande av uppgifter

| (31) | Den 21 maj 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande utjämningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. |
| --- | --- |

(31)

Den 21 maj 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande utjämningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

| (32) | Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta.

3.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

3.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (33) | Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-nummer 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009019 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(33)

Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-nummer 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009019 (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

| (34) | Biodiesel är ett förnybart bränsle som framställs från ett brett utbud av råvaror, dvs. vegetabiliska oljor som rapsolja, sojabönolja, palmolja, använda frityroljor, animaliskt fett eller biomassa. |
| --- | --- |

(34)

Biodiesel är ett förnybart bränsle som framställs från ett brett utbud av råvaror, dvs. vegetabiliska oljor som rapsolja, sojabönolja, palmolja, använda frityroljor, animaliskt fett eller biomassa.

| (35) | Biodiesel används inom transportsektorn, främst blandat med mineraldiesel (dvs. petroleum/konventionell diesel) och mycket marginellt i sin rena form (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodiesel används inom transportsektorn, främst blandat med mineraldiesel (dvs. petroleum/konventionell diesel) och mycket marginellt i sin rena form (B100).

3.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (36) | Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och [tekniska] egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | den berörda produkten, |
| --- | --- | --- |

(36)

Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och [tekniska] egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

den berörda produkten,

| — | den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Förenta staterna, och |
| --- | --- |

—

den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Förenta staterna, och

| — | den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (37) | Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.3   Invändningar avseende produktdefinitionen

Invändningar avseende produktdefinitionen

| (38) | Det svenska företaget Preem AB och företaget Valero Energy Ltd Ireland, som tillverkar och levererar bränsle och som i den egenskapen är användare av den berörda produkten, hävdade att fettsyrametylester (FAME) och hydrerad vegetabilisk olja (HVO) är två olika typer av biodiesel, och att HVO bör undantas från den gällande produktdefinitionen. I förordningen från 2009 om införande av provisoriska åtgärder (11) ansågs alla typer av biodiesel och biodieselblandningar vara biodieselbränslen. FAME och HVO kan båda blandas med diesel och bortsett från vissa skillnader vad gäller de fysiska egenskaperna är slutanvändningen densamma och båda produkterna tillverkas av unionsindustrin. I det klagomål som gav upphov till den ursprungliga undersökningen definierades dieselbränsle framställt av HVO dessutom som en del av den berörda produkten och ingen av parterna bestred denna definition vid den tidpunkten. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(38)

Det svenska företaget Preem AB och företaget Valero Energy Ltd Ireland, som tillverkar och levererar bränsle och som i den egenskapen är användare av den berörda produkten, hävdade att fettsyrametylester (FAME) och hydrerad vegetabilisk olja (HVO) är två olika typer av biodiesel, och att HVO bör undantas från den gällande produktdefinitionen. I förordningen från 2009 om införande av provisoriska åtgärder (11) ansågs alla typer av biodiesel och biodieselblandningar vara biodieselbränslen. FAME och HVO kan båda blandas med diesel och bortsett från vissa skillnader vad gäller de fysiska egenskaperna är slutanvändningen densamma och båda produkterna tillverkas av unionsindustrin. I det klagomål som gav upphov till den ursprungliga undersökningen definierades dieselbränsle framställt av HVO dessutom som en del av den berörda produkten och ingen av parterna bestred denna definition vid den tidpunkten. Påståendet avvisades därför.

11

4.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

4.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (39) | I enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen undersökte kommissionen om det var sannolikt att ett upphörande av de gällande åtgärderna skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna och om skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma. Till följd av den bristande samarbetsviljan från de exporterande tillverkarna och de amerikanska myndigheterna som beskrivs i skälen 22–27 var det inte möjligt att genomföra en analys av kontrollerade uppgifter som lämnats in av de exporterande tillverkarna och de amerikanska myndigheterna. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen undersökte kommissionen om det var sannolikt att ett upphörande av de gällande åtgärderna skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna och om skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma. Till följd av den bristande samarbetsviljan från de exporterande tillverkarna och de amerikanska myndigheterna som beskrivs i skälen 22–27 var det inte möjligt att genomföra en analys av kontrollerade uppgifter som lämnats in av de exporterande tillverkarna och de amerikanska myndigheterna.

| (40) | I enlighet med artikel 28 i grundförordningen baserades därför undersökningsresultaten om sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering på tillgängliga uppgifter. Kommissionen grundade sig därför på följande källor: begäran om en översyn vid giltighetens utgång och påföljande inlagor från sökanden, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) och webbplatserna för amerikanska myndigheten för energiinformation (Energy Information Administration, EIA) och amerikanska jordbruksdepartementet (USDA). |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med artikel 28 i grundförordningen baserades därför undersökningsresultaten om sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering på tillgängliga uppgifter. Kommissionen grundade sig därför på följande källor: begäran om en översyn vid giltighetens utgång och påföljande inlagor från sökanden, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) och webbplatserna för amerikanska myndigheten för energiinformation (Energy Information Administration, EIA) och amerikanska jordbruksdepartementet (USDA).

GTA

Energy Information Administration

EIA

USDA

| (41) | Kommissionen analyserade i synnerhet följande federala och statliga subventionsprogram som angavs i ansökan och som kommissionen identifierade som fortfarande gällande. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen analyserade i synnerhet följande federala och statliga subventionsprogram som angavs i ansökan och som kommissionen identifierade som fortfarande gällande.

| (42) | På grund av de amerikanska exporterande tillverkarnas och de amerikanska myndigheternas bristande samarbetsvilja, och mot bakgrund av slutsatserna beträffande fortsatt subventionering genom ovannämnda program, analyserade kommissionen däremot inte följande federala och statliga subventionsprogram ytterligare. |
| --- | --- |

(42)

På grund av de amerikanska exporterande tillverkarnas och de amerikanska myndigheternas bristande samarbetsvilja, och mot bakgrund av slutsatserna beträffande fortsatt subventionering genom ovannämnda program, analyserade kommissionen däremot inte följande federala och statliga subventionsprogram ytterligare.

4.2   Subventioner – federala program

Subventioner – federala program

4.2.1   Skatteavdrag för blandning av biodiesel och biodieselavdrag

Skatteavdrag för blandning av biodiesel och biodieselavdrag

4.2.1.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (43) | Den rättsliga grunden för skattelättnadsprogram som omfattar tillverkare som blandar biodiesel, detaljhandlare och användare av biodiesel finns i US Code (U.S.C.), avdelning 26, avsnitt 40A (b). Enligt dessa avsnitt gäller följande skattelättnader för biodieselbränsle:






  1) | Skatteavdrag för blandning av biodiesel. |
| --- | --- | --- |

(43)

Den rättsliga grunden för skattelättnadsprogram som omfattar tillverkare som blandar biodiesel, detaljhandlare och användare av biodiesel finns i US Code (U.S.C.), avdelning 26, avsnitt 40A (b). Enligt dessa avsnitt gäller följande skattelättnader för biodieselbränsle:

US Code

1)

Skatteavdrag för blandning av biodiesel.

| 2) | Biodieselavdrag. |
| --- | --- |

2)

Biodieselavdrag.

| 3) | Skatteavdrag för små tillverkare av biodiesel från jordbruket. |
| --- | --- |

3)

Skatteavdrag för små tillverkare av biodiesel från jordbruket.

| (44) | Skatteavdraget för blandning av biodiesel har varit i kraft enligt Förenta staternas federala lagstiftning sedan 2005 (12). Enligt avsnitt 202(a) i den amerikanska lagen Energy and Improvement and Extension Act från 2008 skulle detta skatteavdrag upphöra att gälla den 31 december 2009 (13). Detta subventionsprogram har dock aldrig upphört i praktiken, utan har i stället hittills gång på gång återinförts med retroaktiv verkan. Detta skedde senast den 20 december 2019, då den amerikanska kongressen, genom lagen Further Consolidated Appropriations Act, återinförde programmet under två år från den 31 december 2017 och förlängde det med tre år, dvs. fram till den 31 december 2022 (14). Denna femåriga förlängning är den längsta sedan subventionsprogrammet infördes. |
| --- | --- |

(44)

Skatteavdraget för blandning av biodiesel har varit i kraft enligt Förenta staternas federala lagstiftning sedan 2005 (12). Enligt avsnitt 202(a) i den amerikanska lagen Energy and Improvement and Extension Act från 2008 skulle detta skatteavdrag upphöra att gälla den 31 december 2009 (13). Detta subventionsprogram har dock aldrig upphört i praktiken, utan har i stället hittills gång på gång återinförts med retroaktiv verkan. Detta skedde senast den 20 december 2019, då den amerikanska kongressen, genom lagen Further Consolidated Appropriations Act, återinförde programmet under två år från den 31 december 2017 och förlängde det med tre år, dvs. fram till den 31 december 2022 (14). Denna femåriga förlängning är den längsta sedan subventionsprogrammet infördes.

12

Energy and Improvement and Extension Act

13

Further Consolidated Appropriations Act

14

| (45) | Efter det att uppgifterna lämnats ut informerade sökanden kommissionen om att ett lagförslag hade lagts fram för både den amerikanska senaten och representanthuset den 25 maj 2021, med vilket syftet är att förlänga Biodiesel Mixture Credit Scheme med ytterligare tre år, dvs. till och med den 31 december 2025. |
| --- | --- |

(45)

Efter det att uppgifterna lämnats ut informerade sökanden kommissionen om att ett lagförslag hade lagts fram för både den amerikanska senaten och representanthuset den 25 maj 2021, med vilket syftet är att förlänga Biodiesel Mixture Credit Scheme med ytterligare tre år, dvs. till och med den 31 december 2025.

| (46) | I likhet med skatteavdraget för blandning av biodiesel har biodieselavdraget varit i kraft enligt Förenta staternas federala lagstiftning sedan 2005 (15). Enligt avsnitt 202(a) i den amerikanska lagen Energy and Improvement and Extension Act från 2008 skulle detta skatteavdrag upphöra att gälla den 31 december 2009 (16). Inte heller detta subventionsprogram har upphört, utan har i stället gång på gång återinförts med retroaktiv verkan fram till nu. Detta skedde senast den 20 december 2019, då den amerikanska kongressen, genom lagen Further Consolidated Appropriations Act, återinförde programmet under två år från den 31 december 2017 och förlängde det med tre år, dvs. fram till den 31 december 2022 (17). |
| --- | --- |

(46)

I likhet med skatteavdraget för blandning av biodiesel har biodieselavdraget varit i kraft enligt Förenta staternas federala lagstiftning sedan 2005 (15). Enligt avsnitt 202(a) i den amerikanska lagen Energy and Improvement and Extension Act från 2008 skulle detta skatteavdrag upphöra att gälla den 31 december 2009 (16). Inte heller detta subventionsprogram har upphört, utan har i stället gång på gång återinförts med retroaktiv verkan fram till nu. Detta skedde senast den 20 december 2019, då den amerikanska kongressen, genom lagen Further Consolidated Appropriations Act, återinförde programmet under två år från den 31 december 2017 och förlängde det med tre år, dvs. fram till den 31 december 2022 (17).

15

Energy and Improvement and Extension Act

16

Further Consolidated Appropriations Act

17

| (47) | Inkomstskatteavdraget för små tillverkare av biodiesel från jordbruket är en skattelättnad som endast tillämpas på dessa tillverkare. Detta stödprogram undersöks i skälen 63–70. |
| --- | --- |

(47)

Inkomstskatteavdraget för små tillverkare av biodiesel från jordbruket är en skattelättnad som endast tillämpas på dessa tillverkare. Detta stödprogram undersöks i skälen 63–70.

4.2.1.2   Berättigande

Berättigande

| (48) | För att ett företag ska vara berättigat till skatteavdrag för blandning av biodiesel enligt skäl 43.1, ska företagets verksamhet omfatta blandning av biodiesel och dieselbränsle till en produkt som säljs som bränsle eller för att användas som bränsle. |
| --- | --- |

(48)

För att ett företag ska vara berättigat till skatteavdrag för blandning av biodiesel enligt skäl 43.1, ska företagets verksamhet omfatta blandning av biodiesel och dieselbränsle till en produkt som säljs som bränsle eller för att användas som bränsle.

| (49) | Den som ansöker om detta avdrag måste få ett intyg från tillverkaren eller importören av biodiesel i vilket produkten identifieras tillsammans med angivelse av hur stor andel biodiesel och hur stor andel biodiesel från jordbruket (18) produkten innehåller. Skattelättnaden består av ett avdrag från punktskatt. Alternativt får företaget, om punktskatten är mindre än det totala avdraget, ansöka om att skillnaden återbetalas som avdrag på inkomstskatt. Ett utbetalningsbart inkomstskatteavdrag är ett avdrag från skattebetalarens inkomstskatt eller en direkt utbetalning. Avdraget definieras som utbetalningsbart, eftersom ett avdrag som är större än individens skattskyldighet kan betalas ut till skattebetalaren som en direkt betalning i pengar. |
| --- | --- |

(49)

Den som ansöker om detta avdrag måste få ett intyg från tillverkaren eller importören av biodiesel i vilket produkten identifieras tillsammans med angivelse av hur stor andel biodiesel och hur stor andel biodiesel från jordbruket (18) produkten innehåller. Skattelättnaden består av ett avdrag från punktskatt. Alternativt får företaget, om punktskatten är mindre än det totala avdraget, ansöka om att skillnaden återbetalas som avdrag på inkomstskatt. Ett utbetalningsbart inkomstskatteavdrag är ett avdrag från skattebetalarens inkomstskatt eller en direkt utbetalning. Avdraget definieras som utbetalningsbart, eftersom ett avdrag som är större än individens skattskyldighet kan betalas ut till skattebetalaren som en direkt betalning i pengar.

18

| (50) | Det biodieselavdrag som avses i skäl 43.2 är ett icke-utbetalningsbart skatteavdrag för återförsäljare och slutanvändare av oblandad ren biodiesel. Avdraget för ren biodiesel gäller endast för personer som fyller på ren biodiesel direkt i bränsletanken i ett fordon eller använder ren biodiesel som bränsle. Det bör noteras att även producenter som tillverkar sin egen biodiesel är berättigade till detta avdrag. För att kunna yrka på avdraget måste biodieseltillverkaren antingen agera som återförsäljare (fylla på produkten i slutanvändarens bränsletank) eller som slutanvändare (fylla på produkten i sina egna fordon). |
| --- | --- |

(50)

Det biodieselavdrag som avses i skäl 43.2 är ett icke-utbetalningsbart skatteavdrag för återförsäljare och slutanvändare av oblandad ren biodiesel. Avdraget för ren biodiesel gäller endast för personer som fyller på ren biodiesel direkt i bränsletanken i ett fordon eller använder ren biodiesel som bränsle. Det bör noteras att även producenter som tillverkar sin egen biodiesel är berättigade till detta avdrag. För att kunna yrka på avdraget måste biodieseltillverkaren antingen agera som återförsäljare (fylla på produkten i slutanvändarens bränsletank) eller som slutanvändare (fylla på produkten i sina egna fordon).

4.2.1.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (51) | Blandning av biodiesel med diesel ger rätt till avdrag från punktskatt eller inkomstskatt. Under översynsperioden uppgick de avdrag som gällde till 1 US-dollar per gallon för alla typer av biodiesel, dvs. inklusive biodiesel från jordbruket och diesel från biomassa. |
| --- | --- |

(51)

Blandning av biodiesel med diesel ger rätt till avdrag från punktskatt eller inkomstskatt. Under översynsperioden uppgick de avdrag som gällde till 1 US-dollar per gallon för alla typer av biodiesel, dvs. inklusive biodiesel från jordbruket och diesel från biomassa.

| (52) | Det slutliga skatteavdraget för blandat bränsle beror på andelen biodiesel i bränslet. Minimikravet och det vanligaste förfarandet är att producera en blandning med 0,1 % mineraldiesel och 99,9 % biodiesel (denna blandning kallas B99 i Förenta staterna), eftersom detta berättigar till det högsta skatteavdraget. Skatteavdraget står i proportion till andelen biodiesel i en blandad produkt (t.ex. 100 gallon B99 innehåller 99,9 gallon biodiesel och berättigar till ett skatteavdrag på 99,90 US-dollar). Konverteringen av ren biodiesel (B100) till en blandad produkt (B99) är en enkel process. Processen innebär att 0,1 % mineraldiesel tillförs till ren biodiesel, och den leder inte till någon betydande omvandling av den berörda produkten. Rätten till avdrag grundar sig på att en blandning görs. |
| --- | --- |

(52)

Det slutliga skatteavdraget för blandat bränsle beror på andelen biodiesel i bränslet. Minimikravet och det vanligaste förfarandet är att producera en blandning med 0,1 % mineraldiesel och 99,9 % biodiesel (denna blandning kallas B99 i Förenta staterna), eftersom detta berättigar till det högsta skatteavdraget. Skatteavdraget står i proportion till andelen biodiesel i en blandad produkt (t.ex. 100 gallon B99 innehåller 99,9 gallon biodiesel och berättigar till ett skatteavdrag på 99,90 US-dollar). Konverteringen av ren biodiesel (B100) till en blandad produkt (B99) är en enkel process. Processen innebär att 0,1 % mineraldiesel tillförs till ren biodiesel, och den leder inte till någon betydande omvandling av den berörda produkten. Rätten till avdrag grundar sig på att en blandning görs.

| (53) | Tillverkare av biodiesel kan ansöka om avdrag när de själva genomför blandningsprocessen. I sådana fall måste ren biodiesel blandas med dieselbränsle. När det gäller rätten till avdrag finns det inga skillnader mellan biodieselblandningar avsedda för inhemsk försäljning och biodieselblandningar avsedda för exportförsäljning. |
| --- | --- |

(53)

Tillverkare av biodiesel kan ansöka om avdrag när de själva genomför blandningsprocessen. I sådana fall måste ren biodiesel blandas med dieselbränsle. När det gäller rätten till avdrag finns det inga skillnader mellan biodieselblandningar avsedda för inhemsk försäljning och biodieselblandningar avsedda för exportförsäljning.

| (54) | Företag som inte tillverkar ren biodiesel utan köper den och blandar den till en blandprodukt är också berättigade till skatteavdrag. Sådana företag måste få ett intyg från tillverkaren eller importören (och i förekommande fall från mellanliggande återförsäljare) om att biodieseltillverkaren inte har yrkat på skatteavdraget (19). |
| --- | --- |

(54)

Företag som inte tillverkar ren biodiesel utan köper den och blandar den till en blandprodukt är också berättigade till skatteavdrag. Sådana företag måste få ett intyg från tillverkaren eller importören (och i förekommande fall från mellanliggande återförsäljare) om att biodieseltillverkaren inte har yrkat på skatteavdraget (19).

19

| (55) | Skattelättnaden kan fås som ett avdrag från punkt- eller inkomstskatt eller som en direkt utbetalning av pengar. Avdragets storlek är densamma (1 US-dollar per gallon), oavsett om ansökan gäller avdrag från punktskatt, avdrag från inkomstskatt, direkt utbetalning till skattebetalaren eller en kombination av dessa. |
| --- | --- |

(55)

Skattelättnaden kan fås som ett avdrag från punkt- eller inkomstskatt eller som en direkt utbetalning av pengar. Avdragets storlek är densamma (1 US-dollar per gallon), oavsett om ansökan gäller avdrag från punktskatt, avdrag från inkomstskatt, direkt utbetalning till skattebetalaren eller en kombination av dessa.

| (56) | Enligt U.S.C. är förutsättningen för att få avdrag för blandning av biodiesel att företaget som blandar biodiesel med mineraldiesel får ett biodieselintyg (Certificate for Biodiesel) från biodieseltillverkaren där tillverkaren bl.a. intygar mängden biodiesel som intyget gäller och anger huruvida det gäller biodiesel från jordbruket eller annan biodiesel. |
| --- | --- |

(56)

Enligt U.S.C. är förutsättningen för att få avdrag för blandning av biodiesel att företaget som blandar biodiesel med mineraldiesel får ett biodieselintyg (Certificate for Biodiesel) från biodieseltillverkaren där tillverkaren bl.a. intygar mängden biodiesel som intyget gäller och anger huruvida det gäller biodiesel från jordbruket eller annan biodiesel.

| (57) | Vad gäller biodieselavdraget liknar situationen den under den föregående översynen vid giltighetstidens utgång. En återförsäljare (eller en biodieseltillverkare som agerar som återförsäljare) eller en slutanvändare av oblandad biodiesel kan begära avdrag på 1,00 US-dollar per gallon för alla typer av oblandad (ren) biodiesel som fylls på direkt i bränsletanken i ett fordon eller används som bränsle. Detta avdrag påverkar verksamhetens inkomstskatt. Avdraget är inte utbetalningsbart, dvs. om verksamhetens avdrag är större än skattskyldigheten kan överskottet inte ersättas som en direkt betalning i pengar. |
| --- | --- |

(57)

Vad gäller biodieselavdraget liknar situationen den under den föregående översynen vid giltighetstidens utgång. En återförsäljare (eller en biodieseltillverkare som agerar som återförsäljare) eller en slutanvändare av oblandad biodiesel kan begära avdrag på 1,00 US-dollar per gallon för alla typer av oblandad (ren) biodiesel som fylls på direkt i bränsletanken i ett fordon eller används som bränsle. Detta avdrag påverkar verksamhetens inkomstskatt. Avdraget är inte utbetalningsbart, dvs. om verksamhetens avdrag är större än skattskyldigheten kan överskottet inte ersättas som en direkt betalning i pengar.

| (58) | Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja dessa program och på grundval av tillgängliga uppgifter (20) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmen. |
| --- | --- |

(58)

Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja dessa program och på grundval av tillgängliga uppgifter (20) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmen.

20

4.2.1.4   Slutsats

Slutsats

| (59) | Skatteavdrag för blandning av biodiesel och biodiesel måste anses utgöra ett skatteincitament, oavsett om det beviljas som en utbetalning av pengar (endast möjligt för blandning av biodiesel) eller som en skattelättnad (tillämpligt för båda skatteavdragen). |
| --- | --- |

(59)

Skatteavdrag för blandning av biodiesel och biodiesel måste anses utgöra ett skatteincitament, oavsett om det beviljas som en utbetalning av pengar (endast möjligt för blandning av biodiesel) eller som en skattelättnad (tillämpligt för båda skatteavdragen).

| (60) | I linje med sina slutsatser i den ursprungliga undersökningen anser kommissionen att programmen utgör subventioner enligt artikel 3.1 a i och artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmen ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av direkt bidrag (utbetalning av pengar, endast möjligt för blandning av biodiesel) och lättnad för skatteintäkter som annars skulle drivas in (skatteavdrag, tillämpligt för båda typer). Subventionerna innebär en förmån för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(60)

I linje med sina slutsatser i den ursprungliga undersökningen anser kommissionen att programmen utgör subventioner enligt artikel 3.1 a i och artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmen ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av direkt bidrag (utbetalning av pengar, endast möjligt för blandning av biodiesel) och lättnad för skatteintäkter som annars skulle drivas in (skatteavdrag, tillämpligt för båda typer). Subventionerna innebär en förmån för de mottagande företagen.

| (61) | Programmen är begränsade till företag inom biodieselindustrin och anses därför vara selektiva enligt artikel 4.2 a i grundförordningen, och därför är den berörda subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(61)

Programmen är begränsade till företag inom biodieselindustrin och anses därför vara selektiva enligt artikel 4.2 a i grundförordningen, och därför är den berörda subventionen utjämningsbar.

| (62) | Eftersom avdraget för blandning av biodiesel utgörs av en subvention på 1 US-dollar per gallon för alla typer av biodiesel ansåg kommissionen slutligen att detta program har gett betydande subventioner till de amerikanska exporterande tillverkarna och därmed varit det i särklass viktigaste programmet under översynsperioden. En sådan subvention på 1 US-dollar per gallon skulle motsvara 302 euro per ton. |
| --- | --- |

(62)

Eftersom avdraget för blandning av biodiesel utgörs av en subvention på 1 US-dollar per gallon för alla typer av biodiesel ansåg kommissionen slutligen att detta program har gett betydande subventioner till de amerikanska exporterande tillverkarna och därmed varit det i särklass viktigaste programmet under översynsperioden. En sådan subvention på 1 US-dollar per gallon skulle motsvara 302 euro per ton.

4.2.2   Avdrag från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket

Avdrag från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket

4.2.2.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (63) | Enligt U.S.C. (avdelning 26, avsnitt 40A) har även små tillverkare av biodiesel från jordbruket rätt till avdrag från inkomstskatt liknande avdraget för blandning av biodiesel och skatteavdraget för biodiesel. |
| --- | --- |

(63)

Enligt U.S.C. (avdelning 26, avsnitt 40A) har även små tillverkare av biodiesel från jordbruket rätt till avdrag från inkomstskatt liknande avdraget för blandning av biodiesel och skatteavdraget för biodiesel.

| (64) | I likhet med avdraget för blandning av biodiesel och skatteavdraget för biodiesel, se skälen 44 och 46, har även avdraget från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket varit i kraft enligt den amerikanska federala lagstiftningen sedan 2005 (21). Enligt avsnitt 202(a) i den amerikanska lagen Energy and Improvement and Extension Act från 2008 skulle detta skatteavdrag upphöra att gälla den 31 december 2009 (22). Detta subventionsprogram har aldrig upphört, utan har i stället gång på gång återinförts med retroaktiv verkan. Detta skedde senast den 20 december 2019, då den amerikanska kongressen, genom lagen Further Consolidated Appropriations Act, återinförde programmet under två år från den 31 december 2017 och förlängde det med tre år, dvs. fram till den 31 december 2022. |
| --- | --- |

(64)

I likhet med avdraget för blandning av biodiesel och skatteavdraget för biodiesel, se skälen 44 och 46, har även avdraget från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket varit i kraft enligt den amerikanska federala lagstiftningen sedan 2005 (21). Enligt avsnitt 202(a) i den amerikanska lagen Energy and Improvement and Extension Act från 2008 skulle detta skatteavdrag upphöra att gälla den 31 december 2009 (22). Detta subventionsprogram har aldrig upphört, utan har i stället gång på gång återinförts med retroaktiv verkan. Detta skedde senast den 20 december 2019, då den amerikanska kongressen, genom lagen Further Consolidated Appropriations Act, återinförde programmet under två år från den 31 december 2017 och förlängde det med tre år, dvs. fram till den 31 december 2022.

21

Energy and Improvement and Extension Act

22

Further Consolidated Appropriations Act

4.2.2.2   Berättigande

Berättigande

| (65) | Programmet gäller endast små tillverkare av ren biodiesel från jordbruket. Aktörer som blandar eller handlar med biodiesel, men som inte är tillverkare, har inte rätt till detta avdrag. Som liten tillverkare räknas en aktör vars produktionskapacitet inte överstiger 60 miljoner gallon biodiesel från jordbruket per år. |
| --- | --- |

(65)

Programmet gäller endast små tillverkare av ren biodiesel från jordbruket. Aktörer som blandar eller handlar med biodiesel, men som inte är tillverkare, har inte rätt till detta avdrag. Som liten tillverkare räknas en aktör vars produktionskapacitet inte överstiger 60 miljoner gallon biodiesel från jordbruket per år.

| (66) | En liten tillverkare av biodiesel från jordbruket kan ansöka om 0,10 US-dollar icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst för varje tillverkad gallon biodiesel från jordbruket. En tillverkares stödberättigade produktion får inte överskrida 15 miljoner gallon under ett visst beskattningsår. För att tillverkaren ska kunna beviljas avdrag måste biodieseln i fråga användas som bränsle, säljas för användning som bränsle eller användas för att göra en biodiesel-dieselbränsleblandning som används som bränsle eller säljs för användning som bränsle. Producenterna kan följaktligen kombinera detta program med programmet för blandning av biodiesel och därmed sammanlagt erhålla 1,10 US-dollar per gallon. Däremot är stora tillverkare av biodiesel från jordbruket endast stödberättigade för blandning av biodiesel. |
| --- | --- |

(66)

En liten tillverkare av biodiesel från jordbruket kan ansöka om 0,10 US-dollar icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst för varje tillverkad gallon biodiesel från jordbruket. En tillverkares stödberättigade produktion får inte överskrida 15 miljoner gallon under ett visst beskattningsår. För att tillverkaren ska kunna beviljas avdrag måste biodieseln i fråga användas som bränsle, säljas för användning som bränsle eller användas för att göra en biodiesel-dieselbränsleblandning som används som bränsle eller säljs för användning som bränsle. Producenterna kan följaktligen kombinera detta program med programmet för blandning av biodiesel och därmed sammanlagt erhålla 1,10 US-dollar per gallon. Däremot är stora tillverkare av biodiesel från jordbruket endast stödberättigade för blandning av biodiesel.

4.2.2.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (67) | Yrkandet om icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst görs årligen i samband med inkomstskattedeklarationen. Avdraget för varje gallon biodiesel som sökanden har tillverkat under det berörda beskattningsåret (högst 15 miljoner gallon) räknas av från det sökande företagets inkomstskatt. Om det gjorda avdraget är större än sökandens skattskyldighet kan överskottet överföras till efterföljande beskattningsår. |
| --- | --- |

(67)

Yrkandet om icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst görs årligen i samband med inkomstskattedeklarationen. Avdraget för varje gallon biodiesel som sökanden har tillverkat under det berörda beskattningsåret (högst 15 miljoner gallon) räknas av från det sökande företagets inkomstskatt. Om det gjorda avdraget är större än sökandens skattskyldighet kan överskottet överföras till efterföljande beskattningsår.

| (68) | Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (23) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet. |
| --- | --- |

(68)

Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (23) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet.

23

4.2.2.4   Slutsats

Slutsats

| (69) | I linje med sina slutsatser i den ursprungliga undersökningen anser kommissionen att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av lättnader på skatteintäkter som annars skulle drivas in. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(69)

I linje med sina slutsatser i den ursprungliga undersökningen anser kommissionen att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av lättnader på skatteintäkter som annars skulle drivas in. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen.

| (70) | Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(70)

Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar.

4.2.3   Jordbruksdepartementets bioenergiprogram för avancerade biobränslen

Jordbruksdepartementets bioenergiprogram för avancerade biobränslen

4.2.3.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (71) | Amerikanska jordbruksdepartementets (USDA) Bioenergy programme for advanced biofuel (BPAB) regleras i avdelning IX, avsnitt 9005 i Farm Security and Rural Investment Act från 2002 och är för närvarande kodifierat enligt avdelning 7, avsnitt 8105 i US Code. |
| --- | --- |

(71)

Amerikanska jordbruksdepartementets (USDA) Bioenergy programme for advanced biofuel (BPAB) regleras i avdelning IX, avsnitt 9005 i Farm Security and Rural Investment Act från 2002 och är för närvarande kodifierat enligt avdelning 7, avsnitt 8105 i US Code.

Bioenergy programme for advanced biofuel

Farm Security and Rural Investment Act

US Code

| (72) | Programmet var tänkt att löpa ut 2012, men förlängdes 2013 (24) och därefter 2014 (25). Genom Agriculture Act från 2014 förlängdes programmet i ytterligare fem år, till årsslutet 2018. Mer nyligen förlängdes detta subventionsprogram genom Agricultural Improvement Act av den 20 december 2018 med ytterligare fem år, dvs. fram till årsslutet 2023 (26). |
| --- | --- |

(72)

Programmet var tänkt att löpa ut 2012, men förlängdes 2013 (24) och därefter 2014 (25). Genom Agriculture Act från 2014 förlängdes programmet i ytterligare fem år, till årsslutet 2018. Mer nyligen förlängdes detta subventionsprogram genom Agricultural Improvement Act av den 20 december 2018 med ytterligare fem år, dvs. fram till årsslutet 2023 (26).

24

25

Agriculture Act

Agricultural Improvement Act

26

4.2.3.2   Berättigande

Berättigande

| (73) | Detta program ger direkta bidrag till tillverkare av avancerade biobränslen, vilka i allmänhet definieras som ”bränsle framställt av annan biomassa än majskornsstärkelse”. Definitionen inbegriper diesel som framställs av biomassa (27). Högst 5 % av programmets medel kan delas ut till behöriga tillverkare med raffineringskapacitet för avancerade biodrivmedel på över 150 miljoner gallon avancerade biobränslen per år. Blandningsföretagen är inte stödberättigande inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

(73)

Detta program ger direkta bidrag till tillverkare av avancerade biobränslen, vilka i allmänhet definieras som ”bränsle framställt av annan biomassa än majskornsstärkelse”. Definitionen inbegriper diesel som framställs av biomassa (27). Högst 5 % av programmets medel kan delas ut till behöriga tillverkare med raffineringskapacitet för avancerade biodrivmedel på över 150 miljoner gallon avancerade biobränslen per år. Blandningsföretagen är inte stödberättigande inom ramen för programmet.

27

4.2.3.3   Praktiskt genomförande (28)

Praktiskt genomförande

28

| (74) | Deltagarna erhåller direkta utbetalningar från staten efter att ha ansökt om att få delta i programmet. Tillverkarna måste först registrera sig hos myndigheten och underteckna ett kontrakt. Tillverkarna ska lämna in betalningsansökningar för varje kvartal under beskattningsåret för att få betalning för sin produktion av avancerade biodrivmedel under det kvartalet,. Betalning tillhandahålls både för faktisk tillverkning och ökad tillverkning. Utbetalningarna för faktisk produktion beräknas per kvartal för mängden faktiskt tillverkat avancerat biobränsle varje kvartal. |
| --- | --- |

(74)

Deltagarna erhåller direkta utbetalningar från staten efter att ha ansökt om att få delta i programmet. Tillverkarna måste först registrera sig hos myndigheten och underteckna ett kontrakt. Tillverkarna ska lämna in betalningsansökningar för varje kvartal under beskattningsåret för att få betalning för sin produktion av avancerade biodrivmedel under det kvartalet,. Betalning tillhandahålls både för faktisk tillverkning och ökad tillverkning. Utbetalningarna för faktisk produktion beräknas per kvartal för mängden faktiskt tillverkat avancerat biobränsle varje kvartal.

| (75) | Utbetalningarna för ökad produktion görs för mängden stödberättigat avancerat biobränsle som tillverkats under ett beskattningsår och som överstigit mängden som tillverkades under de föregående beskattningsåren (sedan 2009). |
| --- | --- |

(75)

Utbetalningarna för ökad produktion görs för mängden stödberättigat avancerat biobränsle som tillverkats under ett beskattningsår och som överstigit mängden som tillverkades under de föregående beskattningsåren (sedan 2009).

| (76) | Finansieringen delas mellan alla tillverkare som gett sig till känna, på grundval av produktionens Btu-värde (29). Finansieringen fördelas jämnt mellan alla tillverkare beroende på Btu-värde. |
| --- | --- |

(76)

Finansieringen delas mellan alla tillverkare som gett sig till känna, på grundval av produktionens Btu-värde (29). Finansieringen fördelas jämnt mellan alla tillverkare beroende på Btu-värde.

29

| (77) | Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (30) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet. |
| --- | --- |

(77)

Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (30) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet.

30

4.2.3.4   Slutsats

Slutsats

| (78) | Kommissionen anser att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av en direkt utbetalning. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen anser att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av en direkt utbetalning. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen.

| (79) | Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(79)

Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar.

4.2.4   Credit for Production of Cellulosic Biofuel (avdrag för tillverkning av cellulosabaserade biobränslen)

Credit for Production of Cellulosic Biofuel (avdrag för tillverkning av cellulosabaserade biobränslen)

4.2.4.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (80) | Programmet, som har varit i kraft sedan den 1 januari 2009, infördes genom Food, Conservation and Energy Act från 2008 och förvaltas av Internal Revenue Service. Det är kodifierat enligt avdelning 26, avsnitt 40 (b)(6) i US Code. |
| --- | --- |

(80)

Programmet, som har varit i kraft sedan den 1 januari 2009, infördes genom Food, Conservation and Energy Act från 2008 och förvaltas av Internal Revenue Service. Det är kodifierat enligt avdelning 26, avsnitt 40 (b)(6) i US Code.

Food, Conservation and Energy Act

Internal Revenue Service

US Code

| (81) | Denna subvention var ursprungligen tänkt att löpa ut den 31 december 2012. Den har dock förlängts flera gånger, nu senast genom Further Consolidated Appropriations Act av den 20 december 2019 fram till den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(81)

Denna subvention var ursprungligen tänkt att löpa ut den 31 december 2012. Den har dock förlängts flera gånger, nu senast genom Further Consolidated Appropriations Act av den 20 december 2019 fram till den 1 januari 2021.

Further Consolidated Appropriations Act

4.2.4.2   Berättigande

Berättigande

| (82) | Detta program ger 1,01 US-dollar per gallon icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst till andra generationens biobränsle som används som bränsle eller säljs för att användas som bränsle. Tillverkare är stödberättigade, inklusive tillverkare av biobränsle som härrör från förnybar cellulosa och lignin eller hemicellulosa, samt av algbaserade bränslen. |
| --- | --- |

(82)

Detta program ger 1,01 US-dollar per gallon icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst till andra generationens biobränsle som används som bränsle eller säljs för att användas som bränsle. Tillverkare är stödberättigade, inklusive tillverkare av biobränsle som härrör från förnybar cellulosa och lignin eller hemicellulosa, samt av algbaserade bränslen.

4.2.4.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (83) | Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (31) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet. |
| --- | --- |

(83)

Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (31) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet.

31

| (84) | Det förväntas även att cellulosabaserade biobränslen kommer att utgöra en väsentlig del av den amerikanska produktionen i framtiden, vilket framgår av flera pågående projekt för utveckling av kapacitet för cellulosabaserad diesel (32). |
| --- | --- |

(84)

Det förväntas även att cellulosabaserade biobränslen kommer att utgöra en väsentlig del av den amerikanska produktionen i framtiden, vilket framgår av flera pågående projekt för utveckling av kapacitet för cellulosabaserad diesel (32).

32

4.2.4.4   Slutsats

Slutsats

| (85) | Kommissionen anser att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av en direkt utbetalning. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen anser att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av en direkt utbetalning. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen.

| (86) | Programmet begränsas till företag som producerar biobränsle som härrör från förnybar cellulosa och lignin eller hemicellulosa, samt av algbaserade bränslen. Det anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och subventionen är därför utjämningsbar. |
| --- | --- |

(86)

Programmet begränsas till företag som producerar biobränsle som härrör från förnybar cellulosa och lignin eller hemicellulosa, samt av algbaserade bränslen. Det anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och subventionen är därför utjämningsbar.

4.2.5   Jordbruksdepartementets stödprogram för bioraffinaderier och framställning av förnybara kemiska och biobaserade produkter

Jordbruksdepartementets stödprogram för bioraffinaderier och framställning av förnybara kemiska och biobaserade produkter

4.2.5.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (87) | Jordbruksdepartementets stödprogram för bioraffinaderier och framställning av förnybara kemiska och biobaserade produkter fastställs i avdelning 7, avsnitt 8103 (stöd till bioraffinaderier) i U.S. Code och administreras av jordbruksdepartementet. |
| --- | --- |

(87)

Jordbruksdepartementets stödprogram för bioraffinaderier och framställning av förnybara kemiska och biobaserade produkter fastställs i avdelning 7, avsnitt 8103 (stöd till bioraffinaderier) i U.S. Code och administreras av jordbruksdepartementet.

| (88) | Samma program benämndes ”Advanced biofuels loan guarantees” i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, men analyserades inte då. |
| --- | --- |

(88)

Samma program benämndes ”Advanced biofuels loan guarantees” i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, men analyserades inte då.

| (89) | Programmet var i kraft under översynsperioden på grundval av begäran om översyn. |
| --- | --- |

(89)

Programmet var i kraft under översynsperioden på grundval av begäran om översyn.

4.2.5.2   Berättigande

Berättigande

| (90) | Detta program ger lånegarantier på upp till 250 miljoner US-dollar till stöd för utveckling av nya och framväxande tekniker för avancerade biobränslen (inklusive biodiesel), förnybara kemikalier och biobaserade produkter. Generellt sett är två typer av projekt stödberättigande enligt programmet: bioraffinaderier och anläggningar för produktion av biobaserade produkter. Avancerade biobränslen definieras som bränsle framställt av annan biomassa än majskornsstärkelse. Projektet måste vara beläget i en amerikansk delstat. |
| --- | --- |

(90)

Detta program ger lånegarantier på upp till 250 miljoner US-dollar till stöd för utveckling av nya och framväxande tekniker för avancerade biobränslen (inklusive biodiesel), förnybara kemikalier och biobaserade produkter. Generellt sett är två typer av projekt stödberättigande enligt programmet: bioraffinaderier och anläggningar för produktion av biobaserade produkter. Avancerade biobränslen definieras som bränsle framställt av annan biomassa än majskornsstärkelse. Projektet måste vara beläget i en amerikansk delstat.

| (91) | Stödberättigade sökande är bland annat privatpersoner, statliga eller lokala myndigheter, jordbrukskooperativ, nationella laboratorier, högskolor och elkooperativ på landsbygden. |
| --- | --- |

(91)

Stödberättigade sökande är bland annat privatpersoner, statliga eller lokala myndigheter, jordbrukskooperativ, nationella laboratorier, högskolor och elkooperativ på landsbygden.

| (92) | Det federala bidragets sammanlagda belopp (lånegaranti plus annan federal finansiering) får inte överskrida 80 % av de totala stödberättigande projektkostnaderna. Låntagaren och andra huvudgäldenärer som deltar i projektet måste bidra med ett betydligt belopp i kontant kapital. |
| --- | --- |

(92)

Det federala bidragets sammanlagda belopp (lånegaranti plus annan federal finansiering) får inte överskrida 80 % av de totala stödberättigande projektkostnaderna. Låntagaren och andra huvudgäldenärer som deltar i projektet måste bidra med ett betydligt belopp i kontant kapital.

4.2.5.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (93) | Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (33) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet. |
| --- | --- |

(93)

Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (33) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet.

33

4.2.5.4   Slutsats

Slutsats

| (94) | Kommissionen ansåg att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av ett skatteincitament. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen ansåg att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av ett skatteincitament. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen.

| (95) | Programmet är begränsat till företag inom industrin för avancerade biobränslen och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen, och därför är den berörda subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(95)

Programmet är begränsat till företag inom industrin för avancerade biobränslen och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen, och därför är den berörda subventionen utjämningsbar.

4.3   Subventioner – statliga program

Subventioner – statliga program

4.3.1   Iowa Biodiesel Producer Tax Refund

Iowa Biodiesel Producer Tax Refund

4.3.1.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (96) | Den rättsliga grunden för detta program, som drivs av Iowa Department of Revenue, är avsnitt 423.4(9) i Iowa Code. |
| --- | --- |

(96)

Den rättsliga grunden för detta program, som drivs av Iowa Department of Revenue, är avsnitt 423.4(9) i Iowa Code.

Iowa Department of Revenue

Iowa Code

| (97) | Programmet skulle löpa ut den 1 januari 2015, men förlängdes först till den 1 januari 2018 genom delstaten Iowas 85:e generalförsamling 2014. Under 2016 förlängde delstaten Iowas 86:e generalförsamling genom en lag som antogs den 24 maj 2016 (kapitel 1106) programmet i ytterligare en nioårsperiod, dvs. fram till den 1 januari 2025. |
| --- | --- |

(97)

Programmet skulle löpa ut den 1 januari 2015, men förlängdes först till den 1 januari 2018 genom delstaten Iowas 85:e generalförsamling 2014. Under 2016 förlängde delstaten Iowas 86:e generalförsamling genom en lag som antogs den 24 maj 2016 (kapitel 1106) programmet i ytterligare en nioårsperiod, dvs. fram till den 1 januari 2025.

4.3.1.2   Berättigande

Berättigande

| (98) | Producenten måste vara en tillverkare av biodiesel, registrerad av Förenta staternas miljövårdsmyndighet (United States Environmental Protection Agency), i enlighet med 40 C.F.R. §79.4. Biodieseln måste vara avsedd att användas i biodieselblandat bränsle i enlighet med avsnitt 214A.2 i Iowa Code. Biodieseln måste vara framställd i Iowa. |
| --- | --- |

(98)

Producenten måste vara en tillverkare av biodiesel, registrerad av Förenta staternas miljövårdsmyndighet (United States Environmental Protection Agency), i enlighet med 40 C.F.R. §79.4. Biodieseln måste vara avsedd att användas i biodieselblandat bränsle i enlighet med avsnitt 214A.2 i Iowa Code. Biodieseln måste vara framställd i Iowa.

United States Environmental Protection Agency

Iowa Code

4.3.1.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (99) | Stödberättigade biodieseltillverkare måste ansöka om återbetalning med uppgifter om antalet gallon biodiesel som producerats under kvartalet. Department of Revenue granskar ansökan om återbetalning och utfärdar, om ansökan godkänns, en utbetalning till varje stödberättigad biodieselproducent. |
| --- | --- |

(99)

Stödberättigade biodieseltillverkare måste ansöka om återbetalning med uppgifter om antalet gallon biodiesel som producerats under kvartalet. Department of Revenue granskar ansökan om återbetalning och utfärdar, om ansökan godkänns, en utbetalning till varje stödberättigad biodieselproducent.

| (100) | Ansökningarna tas emot i april, juli, oktober och januari varje år, och återbetalning sker i maj, augusti, november och februari varje år. |
| --- | --- |

(100)

Ansökningarna tas emot i april, juli, oktober och januari varje år, och återbetalning sker i maj, augusti, november och februari varje år.

| (101) | Programmet återbetalar 0,02 US-dollar per gallon biodiesel producerad i Iowa. Bidraget är begränsat till de första 25 miljoner gallon som produceras vid varje anläggning. |
| --- | --- |

(101)

Programmet återbetalar 0,02 US-dollar per gallon biodiesel producerad i Iowa. Bidraget är begränsat till de första 25 miljoner gallon som produceras vid varje anläggning.

| (102) | Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (34) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet. |
| --- | --- |

(102)

Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (34) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet.

34

4.3.1.4   Slutsats

Slutsats

| (103) | Kommissionen ansåg att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från delstaten Iowa i form av lättnader på skatteintäkter som annars skulle drivas in. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen ansåg att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från delstaten Iowa i form av lättnader på skatteintäkter som annars skulle drivas in. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen.

| (104) | Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och andra typer av bränsle, och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(104)

Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och andra typer av bränsle, och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar.

4.3.2   Kentucky Biodiesel Production Tax Credit

Kentucky Biodiesel Production Tax Credit

4.3.2.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (105) | Den rättsliga grunden för detta program, som drivs av Kentucky Department of Revenue, är Kentucky Revised Statues (KRS), avsnitten 141.422 till 141–425. |
| --- | --- |

(105)

Den rättsliga grunden för detta program, som drivs av Kentucky Department of Revenue, är Kentucky Revised Statues (KRS), avsnitten 141.422 till 141–425.

Kentucky Department of Revenue

Kentucky Revised Statues

| (106) | Programmet inrättades genom Kentucky Acts från 2005, kapitel 168, avsnitt 137 och trädde i kraft den 18 mars 2005. Det ändrades 2006 och 2007. Programmet regleras för närvarande av 2019 års version av KRS, som nämns i föregående skäl. |
| --- | --- |

(106)

Programmet inrättades genom Kentucky Acts från 2005, kapitel 168, avsnitt 137 och trädde i kraft den 18 mars 2005. Det ändrades 2006 och 2007. Programmet regleras för närvarande av 2019 års version av KRS, som nämns i föregående skäl.

Kentucky Acts

4.3.2.2   Berättigande

Berättigande

| (107) | En biodieselproducent, biodieselblandare eller tillverkare av förnybar diesel som fysiskt är etablerad i Kentucky har rätt till skattelättnad för produktion. |
| --- | --- |

(107)

En biodieselproducent, biodieselblandare eller tillverkare av förnybar diesel som fysiskt är etablerad i Kentucky har rätt till skattelättnad för produktion.

4.3.2.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (108) | En bidragsberättigad sökande måste till Department of Revenue lämna in en ansökan om skatteavdrag för biodiesel som producerats eller blandats (producerats för förnybar diesel) i Kentucky senast den 15:e dagen av den första månaden efter utgången av föregående kalenderår. |
| --- | --- |

(108)

En bidragsberättigad sökande måste till Department of Revenue lämna in en ansökan om skatteavdrag för biodiesel som producerats eller blandats (producerats för förnybar diesel) i Kentucky senast den 15:e dagen av den första månaden efter utgången av föregående kalenderår.

Department of Revenue

| (109) | En sökande som ansöker om skatteavdraget måste i sin skattedeklaration bifoga de intyg som utfärdats av ministeriet (35). |
| --- | --- |

(109)

En sökande som ansöker om skatteavdraget måste i sin skattedeklaration bifoga de intyg som utfärdats av ministeriet (35).

35

| (110) | Beloppet för skatteavdraget är en 1 US-dollar per gallon biodiesel som tillverkas av en biodieselproducent, en US-dollar per gallon biodiesel som används i blandningssammanhang av biodieselblandare, 1 US-dollar per gallon förnybar diesel (dvs. diesel från biomassa) som tillverkas av en producent av förnybar diesel, såvida inte det totala belopp som beviljas alla biodieseltillverkare, dieselblandare och tillverkare av förnybar diesel överstiger det årliga taket på 10 miljoner US-dollar. |
| --- | --- |

(110)

Beloppet för skatteavdraget är en 1 US-dollar per gallon biodiesel som tillverkas av en biodieselproducent, en US-dollar per gallon biodiesel som används i blandningssammanhang av biodieselblandare, 1 US-dollar per gallon förnybar diesel (dvs. diesel från biomassa) som tillverkas av en producent av förnybar diesel, såvida inte det totala belopp som beviljas alla biodieseltillverkare, dieselblandare och tillverkare av förnybar diesel överstiger det årliga taket på 10 miljoner US-dollar.

| (111) | Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (36) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet. |
| --- | --- |

(111)

Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (36) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet.

36

4.3.2.4   Slutsats

Slutsats

| (112) | Kommissionen anser att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från delstaten Kentucky i form av lättnader på skatteintäkter som annars skulle drivas in. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen anser att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från delstaten Kentucky i form av lättnader på skatteintäkter som annars skulle drivas in. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen.

| (113) | Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och andra typer av bränsle, och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(113)

Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och andra typer av bränsle, och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar.

4.3.3   Texas Fuel Ethanol and Biodiesel Production Incentive Programme

Texas Fuel Ethanol and Biodiesel Production Incentive Programme

4.3.3.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (114) | Den rättsliga grunden för detta program, som drivs av Texas Economic Development and Tourism Office, är kapitel 16 i Texas jordbrukslag, med titeln ”Fuel Ethanol, Renewable Methane, Biodiesel, And Renewable Diesel Production Incentive Program”. |
| --- | --- |

(114)

Den rättsliga grunden för detta program, som drivs av Texas Economic Development and Tourism Office, är kapitel 16 i Texas jordbrukslag, med titeln ”Fuel Ethanol, Renewable Methane, Biodiesel, And Renewable Diesel Production Incentive Program”.

Texas Economic Development and Tourism Office

| (115) | Kapitel 16 i Texas jordbrukslag har inte ändrats sedan 2011. Programmet är därför fortfarande i kraft. |
| --- | --- |

(115)

Kapitel 16 i Texas jordbrukslag har inte ändrats sedan 2011. Programmet är därför fortfarande i kraft.

4.3.3.2   Berättigande

Berättigande

| (116) | Enligt detta program fördelar Texas delstatsregering bidrag till stödberättigande företag som producerar etanol, förnybar metan, biodiesel eller förnybar diesel i Texas. |
| --- | --- |

(116)

Enligt detta program fördelar Texas delstatsregering bidrag till stödberättigande företag som producerar etanol, förnybar metan, biodiesel eller förnybar diesel i Texas.

| (117) | För att vara stödberättigade måste företagen vara registrerade hos Texas Economic Development and Tourism Office. |
| --- | --- |

(117)

För att vara stödberättigade måste företagen vara registrerade hos Texas Economic Development and Tourism Office.

Texas Economic Development and Tourism Office

4.3.3.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (118) | Registrerade tillverkare som har betalat en avgift på 32 cent för varje gallon bränsleetanol eller mmBtu förnybar metan och 1,6 cent för varje gallon producerad biodiesel, har rätt till ett bidrag på 20 cent per gallon bränsleetanol eller mmBtu förnybar metan och 10 cent per gallon biodiesel som producerats vid varje registrerad anläggning (gränsen är 18 miljoner gallon per år och anläggning), fram till den tionde årsdagen från den dag då anläggningen inledde sin produktion (37). |
| --- | --- |

(118)

Registrerade tillverkare som har betalat en avgift på 32 cent för varje gallon bränsleetanol eller mmBtu förnybar metan och 1,6 cent för varje gallon producerad biodiesel, har rätt till ett bidrag på 20 cent per gallon bränsleetanol eller mmBtu förnybar metan och 10 cent per gallon biodiesel som producerats vid varje registrerad anläggning (gränsen är 18 miljoner gallon per år och anläggning), fram till den tionde årsdagen från den dag då anläggningen inledde sin produktion (37).

37

| (119) | Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (38) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet. |
| --- | --- |

(119)

Med tanke på att biodieseltillverkare är berättigade att utnyttja detta program och på grundval av tillgängliga uppgifter (38) (eftersom det inte förekom något samarbete, vilket beskrivs i skäl 27), drog kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter och i enlighet med artikel 28 i grundförordningen slutsatsen att de amerikanska exporterande tillverkarna utnyttjade programmet.

38

4.3.3.4   Slutsats

Slutsats

| (120) | Kommissionen ansåg att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från delstaten Texas i form av direkta bidrag. Incitamentet medför därför en förmån för de mottagande företagen enligt artikel 3.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen ansåg att detta program utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från delstaten Texas i form av direkta bidrag. Incitamentet medför därför en förmån för de mottagande företagen enligt artikel 3.2 i grundförordningen.

| (121) | Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och andra typer av bränsle, och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(121)

Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och andra typer av bränsle, och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar.

4.4   Sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering

Sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering

4.4.1   Sannolikheten för fortsatt subventionering genom de tre federala programmen

Sannolikheten för fortsatt subventionering genom de tre federala programmen

| (122) | Liksom i den ursprungliga undersökningen och den föregående översynen fortsatte det huvudsakliga programmet att vara Biodiesel Mixture Credit Scheme. Detta program återinfördes den 20 december 2019 av den amerikanska kongressen genom lagen Further Consolidated Appropriations Act (se skäl 44), och var i kraft under översynsperioden. Det kommer tidigast att löpa ut den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(122)

Liksom i den ursprungliga undersökningen och den föregående översynen fortsatte det huvudsakliga programmet att vara Biodiesel Mixture Credit Scheme. Detta program återinfördes den 20 december 2019 av den amerikanska kongressen genom lagen Further Consolidated Appropriations Act (se skäl 44), och var i kraft under översynsperioden. Det kommer tidigast att löpa ut den 1 januari 2023.

Biodiesel Mixture Credit Scheme

| (123) | I likhet med avdraget för blandning av biodiesel återinförde den amerikanska kongressen genom lagen Further Consolidated Appropriations Act den 20 december 2019 även skatteavdraget för biodiesel och avdraget från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket, med giltighet till och med den 31 december 2022 (se skäl 46 och 64 ovan). |
| --- | --- |

(123)

I likhet med avdraget för blandning av biodiesel återinförde den amerikanska kongressen genom lagen Further Consolidated Appropriations Act den 20 december 2019 även skatteavdraget för biodiesel och avdraget från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket, med giltighet till och med den 31 december 2022 (se skäl 46 och 64 ovan).

| (124) | De tre federala programmen (biodiesel mixture credit, biodiesel credit och small agri-biodiesel producer credit) har antagits inom ramen för American Jobs Creation Act från 2004 (39) och trädde i kraft den 1 januari 2005. Samtliga program har dessutom hittills upprepade gånger återinförts med retroaktiv verkan. |
| --- | --- |

(124)

De tre federala programmen (biodiesel mixture credit, biodiesel credit och small agri-biodiesel producer credit) har antagits inom ramen för American Jobs Creation Act från 2004 (39) och trädde i kraft den 1 januari 2005. Samtliga program har dessutom hittills upprepade gånger återinförts med retroaktiv verkan.

biodiesel mixture credit

biodiesel credit

small agri-biodiesel producer credit

American Jobs Creation Act

39

| (125) | Såsom förklaras i skäl 72 skulle jordbruksdepartementets bioenergiprogram löpa ut 2012, men förlängdes 2013 och därefter 2014. Genom jordbrukslagen 2014 förlängdes programmet med ytterligare fem år, till årsslutet 2018. Mer nyligen förlängdes detta subventionsprogram enligt Agricultural Improvement Act av den 20 december 2018 i ytterligare fem år, dvs. fram till årsslutet 2023. |
| --- | --- |

(125)

Såsom förklaras i skäl 72 skulle jordbruksdepartementets bioenergiprogram löpa ut 2012, men förlängdes 2013 och därefter 2014. Genom jordbrukslagen 2014 förlängdes programmet med ytterligare fem år, till årsslutet 2018. Mer nyligen förlängdes detta subventionsprogram enligt Agricultural Improvement Act av den 20 december 2018 i ytterligare fem år, dvs. fram till årsslutet 2023.

Agricultural Improvement Act

| (126) | Såsom beskrivs i skäl 81 skulle även ”avdraget för tillverkning av cellulosabaserade biobränslen” löpa ut 2012. Det förlängdes flera gånger och återinfördes senast den 20 december 2019 av den amerikanska kongressen genom Further Consolidated Appropriations Act, med giltighet till och med den 1 januari 2021 (40). |
| --- | --- |

(126)

Såsom beskrivs i skäl 81 skulle även ”avdraget för tillverkning av cellulosabaserade biobränslen” löpa ut 2012. Det förlängdes flera gånger och återinfördes senast den 20 december 2019 av den amerikanska kongressen genom Further Consolidated Appropriations Act, med giltighet till och med den 1 januari 2021 (40).

Further Consolidated Appropriations Act

40

| (127) | ”Jordbruksdepartementets stödprogram för bioraffinaderier och framställning av förnybara kemiska och biobaserade produkter” benämndes tidigare ”Advanced biofuels loan guarantees”. Programmet har sedan det inrättades alltid funnits tillgängligt för amerikanska biodieselproducenter. Det var fortfarande i kraft under översynsperioden och har kontinuerligt återinförts sedan det först trädde i kraft. Alla de subventionsprogram som analyserats ovan, och som legat till grund för beviljande av subventioner, var i kraft under översynsperioden. De tillgängliga uppgifterna (41) visar att avdraget för blandning av biodiesel ensamt uppgår till 300 USD för varje ton biodiesel som blandas med diesel. Mot bakgrund av storleken på subventionsbeloppet i samband med enbart avdraget för blandning av biodiesel och mot bakgrund av det stora antal andra subventionsordningar som står till för amerikanska biodieselproducenter drog kommissionen slutsatsen den amerikanska biodieselindustri har fortsatt att subventioneras med belopp över vad som kan betraktas som stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(127)

”Jordbruksdepartementets stödprogram för bioraffinaderier och framställning av förnybara kemiska och biobaserade produkter” benämndes tidigare ”Advanced biofuels loan guarantees”. Programmet har sedan det inrättades alltid funnits tillgängligt för amerikanska biodieselproducenter. Det var fortfarande i kraft under översynsperioden och har kontinuerligt återinförts sedan det först trädde i kraft. Alla de subventionsprogram som analyserats ovan, och som legat till grund för beviljande av subventioner, var i kraft under översynsperioden. De tillgängliga uppgifterna (41) visar att avdraget för blandning av biodiesel ensamt uppgår till 300 USD för varje ton biodiesel som blandas med diesel. Mot bakgrund av storleken på subventionsbeloppet i samband med enbart avdraget för blandning av biodiesel och mot bakgrund av det stora antal andra subventionsordningar som står till för amerikanska biodieselproducenter drog kommissionen slutsatsen den amerikanska biodieselindustri har fortsatt att subventioneras med belopp över vad som kan betraktas som stöd av mindre betydelse.

41

4.4.2   Sannolikhet för fortsatt subventionering genom andra program

Sannolikhet för fortsatt subventionering genom andra program

| (128) | Alla de subventionsprogram som analyserats ovan, och som legat till grund för beviljande av subventioner, var i kraft under översynsperioden. |
| --- | --- |

(128)

Alla de subventionsprogram som analyserats ovan, och som legat till grund för beviljande av subventioner, var i kraft under översynsperioden.

| (129) | Ett antal små program är för närvarande i kraft, såsom de som anges i skäl 41, och det finns inget som tyder på att dessa program kommer att upphöra inom en snar framtid. |
| --- | --- |

(129)

Ett antal små program är för närvarande i kraft, såsom de som anges i skäl 41, och det finns inget som tyder på att dessa program kommer att upphöra inom en snar framtid.

4.4.3   Slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering

Slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering

| (130) | Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat och med tanke på den bristande samarbetsviljan från de amerikanska myndigheterna och de amerikanska exporterande producenterna drog kommissionen slutsatsen att de amerikanska biodieselproducenterna fortsatt har kunnat utnyttja förmånerna från alla de federala och statliga program som beskrivs i de ovanstående skälen och att subventionsbeloppen är högre än vad som kan betraktas som stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(130)

Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat och med tanke på den bristande samarbetsviljan från de amerikanska myndigheterna och de amerikanska exporterande producenterna drog kommissionen slutsatsen att de amerikanska biodieselproducenterna fortsatt har kunnat utnyttja förmånerna från alla de federala och statliga program som beskrivs i de ovanstående skälen och att subventionsbeloppen är högre än vad som kan betraktas som stöd av mindre betydelse.

4.5   Sannolikhet för subventionerad import i betydande mängder

Sannolikhet för subventionerad import i betydande mängder

| (131) | Sedan det konstaterats att subventionering förekommit under översynsperioden, undersökte kommissionen sannolikheten för att subventionerad import från det berörda landet skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. Efter införandet av åtgärder 2009 sjönk importen av biodiesel från Förenta staterna till unionen nästan ned till noll från 2013 och framåt. Till exempel importerades cirka 156 ton från Förenta staterna under översynsperioden (från den 1 juli 2019 till den 30 juni 2020). Dessa volymer utgör endast 0,04 % av Förenta staternas sammanlagda export och ännu mindre av unionens förbrukning. Kommissionen undersökte om det var sannolikt att subventionerad import skulle återkomma i betydande mängder om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Framför allt granskades följande delar: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Förenta staterna, tillgång till andra marknader och attraktionskraft hos unionens marknad. |
| --- | --- |

(131)

Sedan det konstaterats att subventionering förekommit under översynsperioden, undersökte kommissionen sannolikheten för att subventionerad import från det berörda landet skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. Efter införandet av åtgärder 2009 sjönk importen av biodiesel från Förenta staterna till unionen nästan ned till noll från 2013 och framåt. Till exempel importerades cirka 156 ton från Förenta staterna under översynsperioden (från den 1 juli 2019 till den 30 juni 2020). Dessa volymer utgör endast 0,04 % av Förenta staternas sammanlagda export och ännu mindre av unionens förbrukning. Kommissionen undersökte om det var sannolikt att subventionerad import skulle återkomma i betydande mängder om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Framför allt granskades följande delar: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Förenta staterna, tillgång till andra marknader och attraktionskraft hos unionens marknad.

4.5.1   Outnyttjad kapacitet hos amerikanska exporterande tillverkare

Outnyttjad kapacitet hos amerikanska exporterande tillverkare

| (132) | Kommissionen undersökte huruvida subventionerad export från Förenta staterna till unionen skulle ske i betydande volymer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. På grund av bristande samarbetsvilja från de exporterande tillverkarna och den amerikanska regeringen som nämns i skäl 27 var det inte möjligt att göra en analys som grundar sig på kontrollerade uppgifter från de amerikanska tillverkarna och de amerikanska myndigheterna. Kommissionen grundar sig därför på följande källor: Eurostat, begäran om översyn vid giltighetens utgång, påföljande inlagor från sökanden och webbplatserna för den amerikanska myndigheten för energiinformation (EIA) och amerikanska jordbruksdepartementet (USDA). |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen undersökte huruvida subventionerad export från Förenta staterna till unionen skulle ske i betydande volymer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. På grund av bristande samarbetsvilja från de exporterande tillverkarna och den amerikanska regeringen som nämns i skäl 27 var det inte möjligt att göra en analys som grundar sig på kontrollerade uppgifter från de amerikanska tillverkarna och de amerikanska myndigheterna. Kommissionen grundar sig därför på följande källor: Eurostat, begäran om översyn vid giltighetens utgång, påföljande inlagor från sökanden och webbplatserna för den amerikanska myndigheten för energiinformation (EIA) och amerikanska jordbruksdepartementet (USDA).

| (133) | På grundval av uppgifter från EIA uppgick de amerikanska producenternas kapacitet under översynsperioden till 8 412 000 ton. |
| --- | --- |

(133)

På grundval av uppgifter från EIA uppgick de amerikanska producenternas kapacitet under översynsperioden till 8 412 000 ton.

| (134) | Den faktiska produktionen av biodiesel i Förenta staterna under översynsperioden var 5 718 000 ton (EIA:s uppgifter), vilket motsvarar ett kapacitetsutnyttjande på 68 % och en outnyttjad kapacitet på 32 % eller omkring 2 694 000 ton. De amerikanska tillverkarnas betydande outnyttjade kapacitet utgör ett incitament för att öka produktionen och sälja biodiesel till subventionerade priser på unionens marknad, och kommer sannolikt att utnyttjas för att leverera till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla De amerikanska tillverkarna kan nämligen lätt öka sin produktion och export till EU med den ekonomiska nyttan av ökat kapacitetsutnyttjande och minskning av tillverkningskostnaden per enhet. Utsläpp på unionens marknad av den amerikanska överskottskapaciteten skulle ha en betydande inverkan, eftersom den uppgår till nästan 18 % av unionens förbrukning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(134)

Den faktiska produktionen av biodiesel i Förenta staterna under översynsperioden var 5 718 000 ton (EIA:s uppgifter), vilket motsvarar ett kapacitetsutnyttjande på 68 % och en outnyttjad kapacitet på 32 % eller omkring 2 694 000 ton. De amerikanska tillverkarnas betydande outnyttjade kapacitet utgör ett incitament för att öka produktionen och sälja biodiesel till subventionerade priser på unionens marknad, och kommer sannolikt att utnyttjas för att leverera till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla De amerikanska tillverkarna kan nämligen lätt öka sin produktion och export till EU med den ekonomiska nyttan av ökat kapacitetsutnyttjande och minskning av tillverkningskostnaden per enhet. Utsläpp på unionens marknad av den amerikanska överskottskapaciteten skulle ha en betydande inverkan, eftersom den uppgår till nästan 18 % av unionens förbrukning under översynsperioden.

| (135) | Under översynsperioden var den amerikanska produktionen av biodiesel (5 718 000 ton) dessutom lägre än förbrukningen (5 934 000 ton). Förenta staterna importerar följaktligen mer biodiesel än man exporterar. Under översynsperioden uppgick den sammanlagda importen till 629 000 ton och exporten till 428 000 ton. Om den tillgängliga produktionskapaciteten inte användes för att tillgodose den inhemska efterfrågan under skadeundersökningsperioden är det osannolikt att sådan tillgänglig produktionskapacitet i framtiden skulle användas för detta ändamål. Den amerikanska produktionskapacitet som rapporterades under översynsperioden (8 412 000 ton, se föregående skäl) var betydligt högre än den inhemska förbrukningen. Detta innebär att om möjligheter på exportmarknader öppnas kommer de amerikanska tillverkarna sannolikt att använda sin outnyttjade kapacitet för exportförsäljning snarare än för inhemsk förbrukning. |
| --- | --- |

(135)

Under översynsperioden var den amerikanska produktionen av biodiesel (5 718 000 ton) dessutom lägre än förbrukningen (5 934 000 ton). Förenta staterna importerar följaktligen mer biodiesel än man exporterar. Under översynsperioden uppgick den sammanlagda importen till 629 000 ton och exporten till 428 000 ton. Om den tillgängliga produktionskapaciteten inte användes för att tillgodose den inhemska efterfrågan under skadeundersökningsperioden är det osannolikt att sådan tillgänglig produktionskapacitet i framtiden skulle användas för detta ändamål. Den amerikanska produktionskapacitet som rapporterades under översynsperioden (8 412 000 ton, se föregående skäl) var betydligt högre än den inhemska förbrukningen. Detta innebär att om möjligheter på exportmarknader öppnas kommer de amerikanska tillverkarna sannolikt att använda sin outnyttjade kapacitet för exportförsäljning snarare än för inhemsk förbrukning.

4.5.2   Tillgång till andra marknader

Tillgång till andra marknader

| (136) | Det är osannolikt att den outnyttjade kapaciteten skulle användas till att öka exporten till andra tredjeländer än EU. De stora tredjelandsmarknaderna (Brasilien, Indonesien, Argentina, Kina och Thailand) är självförsörjande när det gäller inhemsk biodieselproduktion, och Förenta staterna har hittills inte exporterat mycket till dessa länder trots sin outnyttjade kapacitet. Det finns inga skäl att anta att denna situation kommer att förändras i framtiden. |
| --- | --- |

(136)

Det är osannolikt att den outnyttjade kapaciteten skulle användas till att öka exporten till andra tredjeländer än EU. De stora tredjelandsmarknaderna (Brasilien, Indonesien, Argentina, Kina och Thailand) är självförsörjande när det gäller inhemsk biodieselproduktion, och Förenta staterna har hittills inte exporterat mycket till dessa länder trots sin outnyttjade kapacitet. Det finns inga skäl att anta att denna situation kommer att förändras i framtiden.

4.5.3   Attraktionskraft hos unionens marknad

Attraktionskraft hos unionens marknad

| (137) | För att fastställa exportpriset till tredjeländer grundade kommissionen sina slutsatser på allmänt tillgänglig information, dvs. Global Trade Atlas (GTA). Kommissionen inhämtade uppgifter om mängder och värden för export av biodiesel enligt HS-nummer 3826 00 för översynsperioden. Exportmängden (i ton) till samtliga länder (inbegripet EU) uppgår till 389 075 ton, varav obetydliga volymer exporterades till unionen. |
| --- | --- |

(137)

För att fastställa exportpriset till tredjeländer grundade kommissionen sina slutsatser på allmänt tillgänglig information, dvs. Global Trade Atlas (GTA). Kommissionen inhämtade uppgifter om mängder och värden för export av biodiesel enligt HS-nummer 3826 00 för översynsperioden. Exportmängden (i ton) till samtliga länder (inbegripet EU) uppgår till 389 075 ton, varav obetydliga volymer exporterades till unionen.

Global Trade Atlas

| (138) | Det genomsnittliga priset från fabrik för biodiesel som under översynsperioden såldes i unionen av unionstillverkare, såsom visas i tabell 1 nedan, uppgick till 771 euro per ton. |
| --- | --- |

(138)

Det genomsnittliga priset från fabrik för biodiesel som under översynsperioden såldes i unionen av unionstillverkare, såsom visas i tabell 1 nedan, uppgick till 771 euro per ton.

| (139) | Tabell 1 nedan visar genomsnittliga försäljningspriser i US-dollar per ton, justerade till pris från fabrik (genom att dra av 82,52 US-dollar per ton för inhemsk transport enligt uppgifterna i begäran om översyn) för de sex länder (utanför EU) till vilka Förenta staterna exporterade mer än 0,1 % av sin totala export under översynsperioden.

  Tabell 1


  Förenta staternas exportvolymer och priser under översynsperioden










  Bestämmelseländer | Exportmängder (ton) | Procentandel av exporten till alla länder | Genomsnittligt pris från fabrik (US-dollar) per ton | Genomsnittligt pris från fabrik (euro) per ton |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 |
| Kina | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 |
| Norge | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 |
| Mexiko | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 |
| Sydkorea | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 |
| Källa: GTA. |

(139)

Tabell 1 nedan visar genomsnittliga försäljningspriser i US-dollar per ton, justerade till pris från fabrik (genom att dra av 82,52 US-dollar per ton för inhemsk transport enligt uppgifterna i begäran om översyn) för de sex länder (utanför EU) till vilka Förenta staterna exporterade mer än 0,1 % av sin totala export under översynsperioden.

Tabell 1

Tabell 1

Förenta staternas exportvolymer och priser under översynsperioden

Förenta staternas exportvolymer och priser under översynsperioden

Bestämmelseländer

Exportmängder (ton)

Procentandel av exporten till alla länder

Genomsnittligt pris från fabrik (US-dollar) per ton

Genomsnittligt pris från fabrik (euro) per ton

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

Kina

12 363

3,2

316,49

286,29

Norge

3 500

0,9

862,48

780,18

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

Mexiko

1 204

0,3

661,23

598,13

Sydkorea

475

0,1

363,15

328,49

Källa: GTA.

Källa:

| (140) | Tabell 1 visar en stor variation i exportpriserna mellan de länder som Förenta staterna exporterade mest till under översynsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Tabell 1 visar en stor variation i exportpriserna mellan de länder som Förenta staterna exporterade mest till under översynsperioden.

| (141) | Den visar också att de högsta genomsnittliga exportpriserna är priserna till länder som Kanada och Norge, till vilka Förenta staterna säljer 92 % av sin totala export. I begäran om översyn anges att den dyrare „[...] biodiesel som exporteras till Kanada ska bestå av särskilda typer av råvaror som är mer motståndskraftiga mot låga temperaturer, såsom raps, eller kan även vara hydrerad vegetabilisk diesel, som har utmärkta kallstartsegenskaper [...]”. De högre genomsnittliga exportpriserna till dessa två länder förklaras således av den högre tillverkningskostnaden för råvaran (t.ex. raps). |
| --- | --- |

(141)

Den visar också att de högsta genomsnittliga exportpriserna är priserna till länder som Kanada och Norge, till vilka Förenta staterna säljer 92 % av sin totala export. I begäran om översyn anges att den dyrare „[...] biodiesel som exporteras till Kanada ska bestå av särskilda typer av råvaror som är mer motståndskraftiga mot låga temperaturer, såsom raps, eller kan även vara hydrerad vegetabilisk diesel, som har utmärkta kallstartsegenskaper [...]”. De högre genomsnittliga exportpriserna till dessa två länder förklaras således av den högre tillverkningskostnaden för råvaran (t.ex. raps).

| (142) | På grundval av GTA räknade kommissionen fram ett genomsnittligt exportpris till alla exportländer under översynsperioden, med hänsyn till följande faktorer:






  — | På grund av den stora variationen i Förenta staternas exportpriser (vilket även framgår av tabell 1 i skäl 139) undantog kommissionen från beräkningen alla länder som för Förenta staterna utgör en andel lägre än 0,1 % av de totala försäljningsvolymer som landet exporterade under översynsperioden. Sammanlagt sex länder (förutom EU) har en andel på över 0,1 % av Förenta staternas totala exportvolymer enligt tabell 1. |
| --- | --- | --- |

(142)

På grundval av GTA räknade kommissionen fram ett genomsnittligt exportpris till alla exportländer under översynsperioden, med hänsyn till följande faktorer:

—

På grund av den stora variationen i Förenta staternas exportpriser (vilket även framgår av tabell 1 i skäl 139) undantog kommissionen från beräkningen alla länder som för Förenta staterna utgör en andel lägre än 0,1 % av de totala försäljningsvolymer som landet exporterade under översynsperioden. Sammanlagt sex länder (förutom EU) har en andel på över 0,1 % av Förenta staternas totala exportvolymer enligt tabell 1.

| — | Tabell 1 visar också att de högsta genomsnittliga exportpriserna är de till länder som Kanada och Norge, dit Förenta staterna säljer 92 % av sin totala export. De högre exportpriserna beror på de högre tillverkningskostnaderna för råvaran (t.ex. raps). |
| --- | --- |

—

Tabell 1 visar också att de högsta genomsnittliga exportpriserna är de till länder som Kanada och Norge, dit Förenta staterna säljer 92 % av sin totala export. De högre exportpriserna beror på de högre tillverkningskostnaderna för råvaran (t.ex. raps).

| — | Exporten av biodiesel till EU utgörs huvudsakligen av en blandning av olika biodieseltyper på grund av de skiljande klimatförhållandena, då det i norra Europa används främst biodiesel som har bättre motståndskraft mot låga temperaturer. |
| --- | --- |

—

Exporten av biodiesel till EU utgörs huvudsakligen av en blandning av olika biodieseltyper på grund av de skiljande klimatförhållandena, då det i norra Europa används främst biodiesel som har bättre motståndskraft mot låga temperaturer.

| — | Beräkningen av ett enkelt genomsnittligt exportpris i den aktuella bedömningen ger därför en rättvisande bild av det genomsnittliga pris som skulle råda på unionens marknad, samtidigt som man undviker att ge en oproportionerlig vikt till exporten till Kanada och Norge med tanke på blandningen av biodieseltyper som sannolikt skulle exporteras till unionen, där klimatförhållandena varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Beräkningen av ett enkelt genomsnittligt exportpris i den aktuella bedömningen ger därför en rättvisande bild av det genomsnittliga pris som skulle råda på unionens marknad, samtidigt som man undviker att ge en oproportionerlig vikt till exporten till Kanada och Norge med tanke på blandningen av biodieseltyper som sannolikt skulle exporteras till unionen, där klimatförhållandena varierar kraftigt mellan medlemsstaterna.

| (143) | Med hänsyn till samtliga ovanstående faktorer räknade kommissionen fram ett enkelt genomsnittligt exportpris på 682 US-dollar per ton (617 euro). Detta genomsnittliga exportpris på 617 euro är ett fob-pris till vilket kostnader för sjöfrakt och försäkringar läggs till för att få ett cif-pris. Dessa kostnader uppgick till omkring 52 US-dollar per ton (47 euro per ton) om destinationen skulle vara unionen enligt begäran om översyn. |
| --- | --- |

(143)

Med hänsyn till samtliga ovanstående faktorer räknade kommissionen fram ett enkelt genomsnittligt exportpris på 682 US-dollar per ton (617 euro). Detta genomsnittliga exportpris på 617 euro är ett fob-pris till vilket kostnader för sjöfrakt och försäkringar läggs till för att få ett cif-pris. Dessa kostnader uppgick till omkring 52 US-dollar per ton (47 euro per ton) om destinationen skulle vara unionen enligt begäran om översyn.

| (144) | Kommissionen ansåg att 47 euro per ton är en rimlig indikation på de ytterligare kostnaderna för sjötransport och försäkring till andra destinationer. Förenta staternas genomsnittliga exportpris till tredjeländer fastställdes således till 617 euro (fob), vilket även om man lägger till sjötransport, försäkringskostnader och gällande tull (6,5 %) (sammanlagt avrundat till 104 euro per ton för att även täcka vissa ytterligare utgifter efter import) från Förenta staterna till EU (totalt omkring 721 euro per ton), skulle vara långt lägre än unionsindustrins pris från fabrik på 771 euro per ton. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen ansåg att 47 euro per ton är en rimlig indikation på de ytterligare kostnaderna för sjötransport och försäkring till andra destinationer. Förenta staternas genomsnittliga exportpris till tredjeländer fastställdes således till 617 euro (fob), vilket även om man lägger till sjötransport, försäkringskostnader och gällande tull (6,5 %) (sammanlagt avrundat till 104 euro per ton för att även täcka vissa ytterligare utgifter efter import) från Förenta staterna till EU (totalt omkring 721 euro per ton), skulle vara långt lägre än unionsindustrins pris från fabrik på 771 euro per ton.

| (145) | Detta visar i sin tur att exporterande tillverkare från Förenta staterna skulle kunna sälja till ett pris under 771 euro per ton för att ta sig in på unionens marknad, och att detta skulle uppmuntra dem att rikta om en del av den nuvarande exporten till tredjeländer till unionens marknad, eftersom priserna på unionens marknad är mer attraktiva än priserna på vissa andra tredjeländers marknader. |
| --- | --- |

(145)

Detta visar i sin tur att exporterande tillverkare från Förenta staterna skulle kunna sälja till ett pris under 771 euro per ton för att ta sig in på unionens marknad, och att detta skulle uppmuntra dem att rikta om en del av den nuvarande exporten till tredjeländer till unionens marknad, eftersom priserna på unionens marknad är mer attraktiva än priserna på vissa andra tredjeländers marknader.

4.6   Kringgående och absorption

Kringgående och absorption

| (146) | Såsom nämns i skäl 1 befanns det att de antisubventionsåtgärder som införts 2009 kringgicks genom omlastning via Kanada och en förändring i sammansättningen av blandningen. Förekomsten av sådana metoder visar hur stort intresse vissa amerikanska tillverkare har av att komma in på unionens marknad, även efter införandet av åtgärderna, och detta måste därför betraktas som en indikation på att unionens marknad är attraktiv för amerikanska biodieseltillverkare. |
| --- | --- |

(146)

Såsom nämns i skäl 1 befanns det att de antisubventionsåtgärder som införts 2009 kringgicks genom omlastning via Kanada och en förändring i sammansättningen av blandningen. Förekomsten av sådana metoder visar hur stort intresse vissa amerikanska tillverkare har av att komma in på unionens marknad, även efter införandet av åtgärderna, och detta måste därför betraktas som en indikation på att unionens marknad är attraktiv för amerikanska biodieseltillverkare.

4.7   Slutsats

Slutsats

| (147) | Med beaktande av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att subventioneringen har fortsatt. Med beaktande av den amerikanska biodieselindustrins betydande outnyttjade kapacitet och attraktionskraften hos unionens marknad när det gäller dess storlek och försäljningspris, särskilt med tanke på prisnivån på Förenta staternas export till tredjeländer, konstaterade kommissionen att det är sannolikt att amerikanska biodieselproducenter kommer att återuppta exporten av biodiesel till subventionerade priser till unionens marknad i stora volymer om åtgärderna tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(147)

Med beaktande av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att subventioneringen har fortsatt. Med beaktande av den amerikanska biodieselindustrins betydande outnyttjade kapacitet och attraktionskraften hos unionens marknad när det gäller dess storlek och försäljningspris, särskilt med tanke på prisnivån på Förenta staternas export till tredjeländer, konstaterade kommissionen att det är sannolikt att amerikanska biodieselproducenter kommer att återuppta exporten av biodiesel till subventionerade priser till unionens marknad i stora volymer om åtgärderna tillåts upphöra.

5.   SKADA

SKADA

5.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (148) | Enligt de uppgifter som lämnats av sökanden tillverkades den likadana produkten av 49 tillverkare i unionen under skadeundersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(148)

Enligt de uppgifter som lämnats av sökanden tillverkades den likadana produkten av 49 tillverkare i unionen under skadeundersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

| (149) | Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till omkring 14 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de uppgifter som lämnats av unionsindustrin. Såsom anges i skäl 17 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 17,5 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(149)

Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till omkring 14 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de uppgifter som lämnats av unionsindustrin. Såsom anges i skäl 17 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 17,5 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen.

5.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (150) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av branschinformation och Comext för importuppgifter. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av branschinformation och Comext för importuppgifter.

| (151) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen (ton)
   (42) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (ton) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Index | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Källa: Uppgifter om unionsindustrin, Comext. |

(151)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen (ton)
   (42)

Förbrukning i unionen (ton)

42

2017

2018

2019

Översynsperiod

Total förbrukning i unionen (ton)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Index

Index

100

100

112

112

114

114

122

122

Källa: Uppgifter om unionsindustrin, Comext.

Källa:

| (152) | Under översynsperioden ökade förbrukningen av biodiesel i unionen, beräknad som summan av importen av biodiesel och unionsindustrins totala försäljning på EU-marknaden, med 22 %, dvs. från 13,8 miljoner ton 2017 till 16,9 miljoner ton. |
| --- | --- |

(152)

Under översynsperioden ökade förbrukningen av biodiesel i unionen, beräknad som summan av importen av biodiesel och unionsindustrins totala försäljning på EU-marknaden, med 22 %, dvs. från 13,8 miljoner ton 2017 till 16,9 miljoner ton.

5.3   Import av den berörda produkten från Förenta staterna

Import av den berörda produkten från Förenta staterna

5.3.1   Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (153) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat (Comext-databasen). Importens marknadsandel fastställdes på grundval av uppgifter från sökanden för unionsindustrins inhemska försäljning och Comext för handelsuppgifter. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat (Comext-databasen). Importens marknadsandel fastställdes på grundval av uppgifter från sökanden för unionsindustrins inhemska försäljning och Comext för handelsuppgifter.

| (154) | Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym (ton), marknadsandel och priser
   (43) | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (ton) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Index | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Marknadsandel | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Genomsnittligt pris i euro per ton | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Index | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Källa: Comext, uppgifter om EU-industrins försäljning för beräkning av marknadsandelen. |

(154)

Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (ton), marknadsandel och priser
   (43)

Importvolym (ton), marknadsandel och priser

43

2017

2018

2019

Översynsperiod

Importvolym från det berörda landet (ton)

176

2 339

139

156

Index

Index

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Marknadsandel

0 %

0 %

0 %

0 %

Genomsnittligt pris i euro per ton

1 243

972

1 269

1 812

Index

Index

100

100

78

78

102

102

146

146

Källa: Comext, uppgifter om EU-industrins försäljning för beräkning av marknadsandelen.

Källa:

| (155) | Sedan åtgärderna infördes 2009 har importen från Förenta staterna praktiskt taget upphört, och uppgick till endast 156 ton under översynsperioden (jämfört med över 1 137 000 ton under den ursprungliga undersökningsperioden). Mot bakgrund av de försumbara importmängderna kunde de genomsnittliga priserna inte betraktas som representativa. |
| --- | --- |

(155)

Sedan åtgärderna infördes 2009 har importen från Förenta staterna praktiskt taget upphört, och uppgick till endast 156 ton under översynsperioden (jämfört med över 1 137 000 ton under den ursprungliga undersökningsperioden). Mot bakgrund av de försumbara importmängderna kunde de genomsnittliga priserna inte betraktas som representativa.

5.3.2   Priser och prisunderskridande

Priser och prisunderskridande

| (156) | Det förekom praktiskt taget ingen import av biodiesel från Förenta staterna till unionen under översynsperioden som kunde användas som en tillförlitlig grund för beräkningen av prisunderskridande. |
| --- | --- |

(156)

Det förekom praktiskt taget ingen import av biodiesel från Förenta staterna till unionen under översynsperioden som kunde användas som en tillförlitlig grund för beräkningen av prisunderskridande.

| (157) | Som ett alternativ fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  1) | det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionens marknad, justerat till nivån från fabrik (771 euro/ton), och |
| --- | --- | --- |

(157)

Som ett alternativ fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

1)

det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionens marknad, justerat till nivån från fabrik (771 euro/ton), och

| 2) | amerikanska tillverkares genomsnittliga exportpris till tredjeländer, justerat för transportkostnader till unionen och EU:s tull (721 euro/ton – se skäl 144). |
| --- | --- |

2)

amerikanska tillverkares genomsnittliga exportpris till tredjeländer, justerat för transportkostnader till unionen och EU:s tull (721 euro/ton – se skäl 144).

| (158) | Resultatet av jämförelsen var ett prisunderskridande på 6,4 %. |
| --- | --- |

(158)

Resultatet av jämförelsen var ett prisunderskridande på 6,4 %.

5.3.3   Import från övriga tredjeländer

Import från övriga tredjeländer

| (159) | Under översynsperioden uppgick importen från tredjeländer till 3 750 000 ton, eller omkring 22 % av den totala förbrukningen i unionen. De viktigaste källorna för import av biodiesel utöver Förenta staterna var Argentina (24 % av EU:s import), Malaysia (18 %), Singapore (13 %) och Indonesien (5 %). |
| --- | --- |

(159)

Under översynsperioden uppgick importen från tredjeländer till 3 750 000 ton, eller omkring 22 % av den totala förbrukningen i unionen. De viktigaste källorna för import av biodiesel utöver Förenta staterna var Argentina (24 % av EU:s import), Malaysia (18 %), Singapore (13 %) och Indonesien (5 %).

| (160) | Den sammanlagda importvolymen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av biodiesel från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Import från tredjeländer
   (44)











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Volym (ton) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Index | 100 | 412 | 245 | 255 |
| Marknadsandel | 3 % | 10 % | 6 % | 5 % |
| Genomsnittligt pris
  euro/ton | 635 | 620 | 707 | 728 |
| Index | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malaysia | Volym (ton) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Index | 100 | 116 | 218 | 202 |
| Marknadsandel | 2 % | 3 % | 5 % | 4 % |
| Genomsnittligt pris
  euro/ton | 952 | 813 | 669 | 730 |
| Index | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonesien | Volym (ton) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Index | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| Marknadsandel | 0 % | 5 % | 5 % | 1 % |
| Genomsnittligt pris
  euro/ton | 803 | 671 | 636 | 665 |
| Index | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Index | 100 | 100 | 177 | 241 |
| Marknadsandel | 6 % | 5 % | 9 % | 12 % |
| Genomsnittligt pris
  euro/ton | 662 | 723 | 829 | 874 |
| Index | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Totalt alla tredjeländer utom Förenta staterna | Volym (ton) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Index | 100 | 224 | 247 | 245 |
| Marknadsandel | 11 % | 22 % | 24 % | 22 % |
| Genomsnittligt pris
  euro/ton | 721 | 678 | 732 | 802 |
| Index | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Källa: Comext, uppgifter om EU-industrins försäljning för beräkning av marknadsandelen. |

(160)

Den sammanlagda importvolymen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av biodiesel från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Import från tredjeländer
   (44)

Import från tredjeländer

44

Land

2017

2018

2019

Översynsperiod

Argentina

Volym (ton)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Index

Index

100

100

412

412

245

245

255

255

Marknadsandel

3 %

10 %

6 %

5 %

Genomsnittligt pris

euro/ton

635

620

707

728

Index

Index

100

100

98

98

111

111

115

115

Malaysia

Volym (ton)

335 769

388 615

731 679

679 860

Index

Index

100

100

116

116

218

218

202

202

Marknadsandel

2 %

3 %

5 %

4 %

Genomsnittligt pris

euro/ton

952

813

669

730

Index

Index

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonesien

Volym (ton)

24 984

777 992

743 456

195 858

Index

Index

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Marknadsandel

0 %

5 %

5 %

1 %

Genomsnittligt pris

euro/ton

803

671

636

665

Index

Index

100

100

84

84

79

79

83

83

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Index

Index

100

100

100

100

177

177

241

241

Marknadsandel

6 %

5 %

9 %

12 %

Genomsnittligt pris

euro/ton

662

723

829

874

Index

Index

100

100

109

109

125

125

132

132

Totalt alla tredjeländer utom Förenta staterna

Volym (ton)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Index

Index

100

100

224

224

247

247

245

245

Marknadsandel

11 %

22 %

24 %

22 %

Genomsnittligt pris

euro/ton

721

678

732

802

Index

Index

100

100

94

94

102

102

111

111

Källa: Comext, uppgifter om EU-industrins försäljning för beräkning av marknadsandelen.

Källa:

| (161) | Tullarna på import från Argentina och Indonesien – två stora exportländer av biodiesel – upphävdes 2018. Följaktligen ökade importen från tredjeländer 2018 och höll sig vid en nivå på omkring 3,8 miljoner ton under 2019 och under översynsperioden. Överlag ökade importen från tredjeländer förutom Förenta staterna med 145 % under skadeundersökningsperioden. Deras marknadsandel ökade dessutom från 11 % till 22 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(161)

Tullarna på import från Argentina och Indonesien – två stora exportländer av biodiesel – upphävdes 2018. Följaktligen ökade importen från tredjeländer 2018 och höll sig vid en nivå på omkring 3,8 miljoner ton under 2019 och under översynsperioden. Överlag ökade importen från tredjeländer förutom Förenta staterna med 145 % under skadeundersökningsperioden. Deras marknadsandel ökade dessutom från 11 % till 22 % under skadeundersökningsperioden.

| (162) | När det gäller priserna skiljer sig situationen mellan länderna. |
| --- | --- |

(162)

När det gäller priserna skiljer sig situationen mellan länderna.

| (163) | Vad gäller Argentina, som är den största importkällan, införde kommissionen i februari 2019 slutgiltiga antisubventionsåtgärder på import av biodiesel från detta land, och fattade samtidigt ett beslut om godkännande av hållbara prisåtaganden från åtta argentinska tillverkare och Argentinas handelskammare för biobränslen (CARBIO). Detta ledde till en betydlig prisökning för år 2019 (med 14 % jämfört med 2018) och under översynsperioden (med 17 % jämfört med 2018). |
| --- | --- |

(163)

Vad gäller Argentina, som är den största importkällan, införde kommissionen i februari 2019 slutgiltiga antisubventionsåtgärder på import av biodiesel från detta land, och fattade samtidigt ett beslut om godkännande av hållbara prisåtaganden från åtta argentinska tillverkare och Argentinas handelskammare för biobränslen (CARBIO). Detta ledde till en betydlig prisökning för år 2019 (med 14 % jämfört med 2018) och under översynsperioden (med 17 % jämfört med 2018).

| (164) | För Indonesien och Malaysia visade priserna en sjunkande trend. Samtidigt ökade de betydligt för de övriga tredjeländerna. Sammantaget ökade de genomsnittliga försäljningspriserna för importen från andra tredjeländer än Förenta staterna med 11 % under skadeundersökningsperioden. Denna trend överensstämmer med den trend som observerats för importen från de berörda länderna i tabell 3 ovan. Pristrenden skiljer sig dock jämfört med unionsindustrins försäljningspriser på unionens marknad i tabell 8. Priserna för de unionstillverkare som ingick i urvalet sjönk i linje med de minskande produktionskostnaderna. Följden blev att prisskillnaden mellan exportörer från tredjeländer och unionstillverkarna i urvalet minskade, vilket ökade unionsindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(164)

För Indonesien och Malaysia visade priserna en sjunkande trend. Samtidigt ökade de betydligt för de övriga tredjeländerna. Sammantaget ökade de genomsnittliga försäljningspriserna för importen från andra tredjeländer än Förenta staterna med 11 % under skadeundersökningsperioden. Denna trend överensstämmer med den trend som observerats för importen från de berörda länderna i tabell 3 ovan. Pristrenden skiljer sig dock jämfört med unionsindustrins försäljningspriser på unionens marknad i tabell 8. Priserna för de unionstillverkare som ingick i urvalet sjönk i linje med de minskande produktionskostnaderna. Följden blev att prisskillnaden mellan exportörer från tredjeländer och unionstillverkarna i urvalet minskade, vilket ökade unionsindustrins konkurrenskraft.

5.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (165) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(165)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (166) | Som nämns i skäl 17 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(166)

Som nämns i skäl 17 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (167) | Vid fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Den utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnades av EU-industrin och andra sektorsspecifika makroekonomiska uppgifter såsom FAO-OECD. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(167)

Vid fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Den utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnades av EU-industrin och andra sektorsspecifika makroekonomiska uppgifter såsom FAO-OECD. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (168) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering. |
| --- | --- |

(168)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering.

| (169) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(169)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

5.4.2   Makroekonomiska indikatorer (45)

Makroekonomiska indikatorer

45

5.4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (170) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Index | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Produktionskapacitet (ton) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Index | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Kapacitetsutnyttjande | 79 % | 79 % | 83 % | 80 % |
| Index | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(170)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2017

2018

2019

Översynsperiod

Produktionsvolym (ton)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Index

Index

100

100

104

104

110

110

111

111

Produktionskapacitet (ton)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Index

Index

100

100

104

104

105

105

109

109

Kapacitetsutnyttjande

79 %

79 %

83 %

80 %

Index

Index

100

100

100

100

105

105

101

101

Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (171) | Unionstillverkningen ökade från 12,6 miljoner 2017 till 14,0 miljoner ton under översynsperioden, vilket är en ökning med 11 % under skadeundersökningsperioden. I en situation där förbrukningen ökat med 22 % under skadeundersökningsperioden reagerade unionsindustrin positivt genom att öka sin produktion. |
| --- | --- |

(171)

Unionstillverkningen ökade från 12,6 miljoner 2017 till 14,0 miljoner ton under översynsperioden, vilket är en ökning med 11 % under skadeundersökningsperioden. I en situation där förbrukningen ökat med 22 % under skadeundersökningsperioden reagerade unionsindustrin positivt genom att öka sin produktion.

| (172) | Samtidigt ökade produktionskapaciteten med 9 % under skadeundersökningsperioden och nådde 17,5 miljoner ton under översynsperioden. Unionsindustrin håller på att utveckla sin kapacitet att bemöta en ökande efterfrågan. Enligt en rapport (46) gäller denna kapacitetsutökning främst produktion av hydrerad vegetabilisk olja (HVO). |
| --- | --- |

(172)

Samtidigt ökade produktionskapaciteten med 9 % under skadeundersökningsperioden och nådde 17,5 miljoner ton under översynsperioden. Unionsindustrin håller på att utveckla sin kapacitet att bemöta en ökande efterfrågan. Enligt en rapport (46) gäller denna kapacitetsutökning främst produktion av hydrerad vegetabilisk olja (HVO).

46

| (173) | Till följd av att produktionen och produktionskapaciteten samtidigt ökade låg kapacitetsutnyttjandet stabilt under skadeundersökningsperioden, på ca 80 %. |
| --- | --- |

(173)

Till följd av att produktionen och produktionskapaciteten samtidigt ökade låg kapacitetsutnyttjandet stabilt under skadeundersökningsperioden, på ca 80 %.

5.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (174) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionens marknad (ton) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Index | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Marknadsandel | 89 % | 78 % | 76 % | 78 % |
| Index | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(174)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Översynsperiod

Försäljningsvolym på unionens marknad (ton)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Index

Index

100

100

97

97

97

97

107

107

Marknadsandel

89 %

78 %

76 %

78 %

Index

Index

100

100

87

87

85

85

88

88

Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (175) | Unionsindustrin ökade sin försäljning på unionens marknad från 12,3 miljoner ton 2017 till 13,2 miljoner ton under översynsperioden (+ 7 %). |
| --- | --- |

(175)

Unionsindustrin ökade sin försäljning på unionens marknad från 12,3 miljoner ton 2017 till 13,2 miljoner ton under översynsperioden (+ 7 %).

| (176) | Eftersom förbrukningen i unionen ökade med 22 %, på grund av den lägre ökningen av den faktiska försäljningsvolymen, minskade unionsindustrins marknadsandel, från omkring 89 % år 2017 till 78 % under översynsperioden. Den minskade marknadsandelen har samband med den ökade importen från tredjeländer, särskilt från 2018 och framåt (skäl 161). |
| --- | --- |

(176)

Eftersom förbrukningen i unionen ökade med 22 %, på grund av den lägre ökningen av den faktiska försäljningsvolymen, minskade unionsindustrins marknadsandel, från omkring 89 % år 2017 till 78 % under översynsperioden. Den minskade marknadsandelen har samband med den ökade importen från tredjeländer, särskilt från 2018 och framåt (skäl 161).

5.4.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (177) | Ett antal indikatorer (produktion, produktionskapacitet, försäljning, sysselsättning) visar på en positiv tillväxt för unionsindustrin under perioden. Tillväxten är dock måttlig jämfört med utvecklingen av förbrukningen av biodiesel under samma period. I själva verket minskade unionsindustrins marknadsandel under referensperioden. |
| --- | --- |

(177)

Ett antal indikatorer (produktion, produktionskapacitet, försäljning, sysselsättning) visar på en positiv tillväxt för unionsindustrin under perioden. Tillväxten är dock måttlig jämfört med utvecklingen av förbrukningen av biodiesel under samma period. I själva verket minskade unionsindustrins marknadsandel under referensperioden.

5.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (178) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Index | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Index | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(178)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2017

2018

2019

Översynsperiod

Antal anställda

2 643

3 126

3 527

3 909

Index

Index

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivitet (ton per anställd)

4 782

4 211

3 950

3 577

Index

Index

100

100

88

88

83

83

75

75

Källa: Uppgifter från sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (179) | Under skadeundersökningsperioden steg sysselsättningen från 2 643 till 3 909, en ökning på 48 %. |
| --- | --- |

(179)

Under skadeundersökningsperioden steg sysselsättningen från 2 643 till 3 909, en ökning på 48 %.

| (180) | Eftersom produktionen ökade i mindre utsträckning (+ 11 %) ledde detta till minskad produktivitet (– 25 %). |
| --- | --- |

(180)

Eftersom produktionen ökade i mindre utsträckning (+ 11 %) ledde detta till minskad produktivitet (– 25 %).

5.4.2.5   Subventionens omfattning och återhämtning från tidigare subventionering

Subventionens omfattning och återhämtning från tidigare subventionering

| (181) | Såsom förklaras i skäl 155 upphörde importen av biodiesel från Förenta staterna så gott som helt efter införandet av utjämningsåtgärder och det förekom så gott som ingen subventionerad import från Förenta staterna under översynsperioden. Subventionens omfattning kunde därför inte bedömas på grundval av faktiska uppgifter, och därför uppskattades den fortfarande ligga över nivån för vad som kan betraktas som försumbart. Undersökningen inriktades därför på sannolikheten för återkommande subventionering om utjämningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(181)

Såsom förklaras i skäl 155 upphörde importen av biodiesel från Förenta staterna så gott som helt efter införandet av utjämningsåtgärder och det förekom så gott som ingen subventionerad import från Förenta staterna under översynsperioden. Subventionens omfattning kunde därför inte bedömas på grundval av faktiska uppgifter, och därför uppskattades den fortfarande ligga över nivån för vad som kan betraktas som försumbart. Undersökningen inriktades därför på sannolikheten för återkommande subventionering om utjämningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (182) | I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång visade unionsindustrin tecken på att återhämta sig från verkningarna av tidigare subventionering. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen fortsatte återhämtningsprocessen, vilket framgår av en gynnsam utveckling för unionsindustrin vad gäller de huvudsakliga skadeindikatorerna. |
| --- | --- |

(182)

I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång visade unionsindustrin tecken på att återhämta sig från verkningarna av tidigare subventionering. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen fortsatte återhämtningsprocessen, vilket framgår av en gynnsam utveckling för unionsindustrin vad gäller de huvudsakliga skadeindikatorerna.

5.4.3   Mikroekonomiska indikatorer (47)

Mikroekonomiska indikatorer

47

5.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (183) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Index | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Genomsnittligt pris för vegetabilisk olja (index) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Index | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Källa: Företagen i urvalet, FAO för prisindexet för vegetabilisk olja. |

(183)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2017

2018

2019

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton)

834

801

771

771

Index

Index

100

100

96

96

92

92

92

92

Genomsnittligt pris för vegetabilisk olja (index)

100

86

81

86

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

828

778

760

755

Index

Index

100

100

94

94

92

92

91

91

Källa: Företagen i urvalet, FAO för prisindexet för vegetabilisk olja.

Källa:

| (184) | Under skadeundersökningsperioden minskade produktionskostnaden med 9 % (från 828 euro/ton till 755 euro/ton). Detta beror delvis på det minskade priset på vegetabiliska oljor, som var på nedgång under perioden. Allt biobränsle framställs inte av vegetabiliska oljor, men priset på vegetabiliska oljor är ett bra närmevärde för priset på den viktigaste insatsvaran för produktion av biodiesel. |
| --- | --- |

(184)

Under skadeundersökningsperioden minskade produktionskostnaden med 9 % (från 828 euro/ton till 755 euro/ton). Detta beror delvis på det minskade priset på vegetabiliska oljor, som var på nedgång under perioden. Allt biobränsle framställs inte av vegetabiliska oljor, men priset på vegetabiliska oljor är ett bra närmevärde för priset på den viktigaste insatsvaran för produktion av biodiesel.

| (185) | Det genomsnittliga försäljningspriset sjönk med 8 %, från 834 euro/ton 2017 till 771 euro/ton under översynsperioden. Detta kan kopplas till den minskning som har observerats i produktionspriset (se skälen 183 och 184). |
| --- | --- |

(185)

Det genomsnittliga försäljningspriset sjönk med 8 %, från 834 euro/ton 2017 till 771 euro/ton under översynsperioden. Detta kan kopplas till den minskning som har observerats i produktionspriset (se skälen 183 och 184).

5.4.3.2   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (186) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (euro) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Index | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Källa: Företagen som ingick i urvalet. |

(186)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2017

2018

2019

Översynsperiod

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (euro)

63 785

70 533

72 306

72 533

Index

Index

100

100

111

111

113

113

114

114

Källa: Företagen som ingick i urvalet.

Källa:

| (187) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för företagen som ingick i urvalet steg med 14 % under översynsperioden. Konsekvensen av den variationen är liten med tanke på att arbetskraftskostnaden utgör bara omkring 3 % av den totala tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(187)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för företagen som ingick i urvalet steg med 14 % under översynsperioden. Konsekvensen av den variationen är liten med tanke på att arbetskraftskostnaden utgör bara omkring 3 % av den totala tillverkningskostnaden.

5.4.3.3   Lager

Lager

| (188) | Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lager | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Index | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Utgående lager som andel av produktionen | 0,8 % | 1,0 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Index | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Källa: Företagen som ingick i urvalet. |

(188)

Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lager

Lager

2017

2018

2019

Översynsperiod

Utgående lager (ton)

99 868

126 345

124 567

114 216

Index

Index

100

100

127

127

125

125

114

114

Utgående lager som andel av produktionen

0,8 %

1,0 %

0,9 %

0,8 %

Index

Index

100

100

121

121

113

113

103

103

Källa: Företagen som ingick i urvalet.

Källa:

| (189) | Lagerhållningen låg stabilt runt 1 % av produktionen. Detta är en mycket låg andel som tyder på att industrin kan arbeta på begäran och ”just-in-time” och begränsa lagerhållningen. Detta är också nödvändigt för att undvika försämring av biodieseln. |
| --- | --- |

(189)

Lagerhållningen låg stabilt runt 1 % av produktionen. Detta är en mycket låg andel som tyder på att industrin kan arbeta på begäran och ”just-in-time” och begränsa lagerhållningen. Detta är också nödvändigt för att undvika försämring av biodieseln.

5.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (190) | Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2017 | 2018 | 2019 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | 0,96 % | 2,13 % | 1,78 % | 2,84 % |
| Index | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Kassaflöde (euro) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Index | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Investeringar (euro) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Index | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Räntabilitet | 22 % | 29 % | 25 % | 44 % |
| Index | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Källa: Företagen som ingick i urvalet. |

(190)

Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2017

2018

2019

Översynsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

0,96 %

2,13 %

1,78 %

2,84 %

Index

Index

100

100

223

223

186

186

297

297

Kassaflöde (euro)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Index

Index

100

100

24

24

121

121

129

129

Investeringar (euro)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Index

Index

100

100

51

51

85

85

42

42

Räntabilitet

22 %

29 %

25 %

44 %

Index

Index

100

100

128

128

112

112

198

198

Källa: Företagen som ingick i urvalet.

Källa:

| (191) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten låg kvar på en låg nivå, men uppvisar ändå en lätt positiv trend under skadeundersökningsperioden, med en ökning från 1 % till 3 %. Detta kopplades till den minskande produktionskostnaden för företagen som ingick i urvalet (-9 %). Bakom detta genomsnitt finns dock stora skillnader mellan de unionstillverkare som ingick i urvalet, då vissa företag inte gjorde någon vinst alls. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten låg kvar på en låg nivå, men uppvisar ändå en lätt positiv trend under skadeundersökningsperioden, med en ökning från 1 % till 3 %. Detta kopplades till den minskande produktionskostnaden för företagen som ingick i urvalet (-9 %). Bakom detta genomsnitt finns dock stora skillnader mellan de unionstillverkare som ingick i urvalet, då vissa företag inte gjorde någon vinst alls.

| (192) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Trenden i nettokassaflöde utvecklades positivt mot slutet av skadeundersökningsperioden (under 2019 och första hälften av 2020), men 2018 sjönk kassaflödet kraftigt. Nedgången 2018 påverkas främst av den särskilda situationen för bara ett av företagen i urvalet, som har en särskild affärsmodell, medan trenden var ganska stabil för de andra två företagen som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(192)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Trenden i nettokassaflöde utvecklades positivt mot slutet av skadeundersökningsperioden (under 2019 och första hälften av 2020), men 2018 sjönk kassaflödet kraftigt. Nedgången 2018 påverkas främst av den särskilda situationen för bara ett av företagen i urvalet, som har en särskild affärsmodell, medan trenden var ganska stabil för de andra två företagen som ingick i urvalet.

| (193) | Investeringarna i företagen som ingick i urvalet utgör inte någon tydlig trend under skadeundersökningsperioden. Investeringar från ett eller annat företag i urvalet, eller avsaknad av dem, kan få investeringsnivåerna att gå upp och ner från ett år till ett annat. Investeringarna utgjorde cirka 1–2 % av omsättningen under skadeundersökningsperioden, vilket är begränsat. |
| --- | --- |

(193)

Investeringarna i företagen som ingick i urvalet utgör inte någon tydlig trend under skadeundersökningsperioden. Investeringar från ett eller annat företag i urvalet, eller avsaknad av dem, kan få investeringsnivåerna att gå upp och ner från ett år till ett annat. Investeringarna utgjorde cirka 1–2 % av omsättningen under skadeundersökningsperioden, vilket är begränsat.

| (194) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden och förblev hög under översynsperioden. Denna höga räntabilitet är emellertid främst kopplad till investeringarnas låga bokförda investeringar snarare än höga vinster. |
| --- | --- |

(194)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden och förblev hög under översynsperioden. Denna höga räntabilitet är emellertid främst kopplad till investeringarnas låga bokförda investeringar snarare än höga vinster.

5.4.4   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (195) | Under skadeundersökningsperioden, mot bakgrund av nästan obefintlig import från Förenta staterna, ökade importen från tredjeländer markant sett till volym (med 145 %) men även prisnivå (med 11 %). Samtidigt sjönk unionsindustrins priser (med 8 %), vilket var i linje med en minskning av produktionskostnaderna (med 9 %). Följaktligen minskade prisklyftan mellan tredjelandsexportörerna och de unionstillverkare som ingick i urvalet, något som därmed ökade unionsindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(195)

Under skadeundersökningsperioden, mot bakgrund av nästan obefintlig import från Förenta staterna, ökade importen från tredjeländer markant sett till volym (med 145 %) men även prisnivå (med 11 %). Samtidigt sjönk unionsindustrins priser (med 8 %), vilket var i linje med en minskning av produktionskostnaderna (med 9 %). Följaktligen minskade prisklyftan mellan tredjelandsexportörerna och de unionstillverkare som ingick i urvalet, något som därmed ökade unionsindustrins konkurrenskraft.

| (196) | Skadeindikatorerna tyder på det hela taget på en positiv trend under skadeundersökningsperioden, i synnerhet sett till produktion (+ 11 %), produktionskapacitet (+ 9 %) och försäljning (+ 7 %), och visar att unionens biodieselindustri långsamt håller på att återhämta sig från den tidigare skadan. Analysen av skadeindikatorerna visar att unionsindustrin just nu inte lider någon väsentlig skada. Vissa indikatorer, i synnerhet en låg lönsamhet (≤ 3 %), tyder dock på att den ändå befinner sig i en skör ekonomisk situation. |
| --- | --- |

(196)

Skadeindikatorerna tyder på det hela taget på en positiv trend under skadeundersökningsperioden, i synnerhet sett till produktion (+ 11 %), produktionskapacitet (+ 9 %) och försäljning (+ 7 %), och visar att unionens biodieselindustri långsamt håller på att återhämta sig från den tidigare skadan. Analysen av skadeindikatorerna visar att unionsindustrin just nu inte lider någon väsentlig skada. Vissa indikatorer, i synnerhet en låg lönsamhet (≤ 3 %), tyder dock på att den ändå befinner sig i en skör ekonomisk situation.

| (197) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under översynsperioden inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(197)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under översynsperioden inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen.

6.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (198) | Kommissionen bedömde, i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen, huruvida det är sannolikt att den skada som ursprungligen orsakades av dumpad import från Förenta staterna återkommer om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen bedömde, i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen, huruvida det är sannolikt att den skada som ursprungligen orsakades av dumpad import från Förenta staterna återkommer om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

| (199) | I detta avseende undersökte kommissionen produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Förenta staterna, de sannolika prisnivåerna på import från Förenta staterna i avsaknad av utjämningsåtgärder samt deras påverkan på unionsindustrin inklusive prisunderskridande utan utjämningstull |
| --- | --- |

(199)

I detta avseende undersökte kommissionen produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Förenta staterna, de sannolika prisnivåerna på import från Förenta staterna i avsaknad av utjämningsåtgärder samt deras påverkan på unionsindustrin inklusive prisunderskridande utan utjämningstull

6.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Förenta staterna

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Förenta staterna

| (200) | Som beskrivs i avsnitt 4.5.1 ovan är de mängder som skulle kunna exporteras av biodieseltillverkare i Förenta staterna betydande i jämförelse med unionsmarknadens storlek. Den outnyttjade kapaciteten utgör mycket riktigt 18 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att den tillgängliga outnyttjade kapaciteten är betydande. |
| --- | --- |

(200)

Som beskrivs i avsnitt 4.5.1 ovan är de mängder som skulle kunna exporteras av biodieseltillverkare i Förenta staterna betydande i jämförelse med unionsmarknadens storlek. Den outnyttjade kapaciteten utgör mycket riktigt 18 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att den tillgängliga outnyttjade kapaciteten är betydande.

6.2   De sannolika prisnivåerna på import från Förenta staterna i avsaknad av utjämningsåtgärder

De sannolika prisnivåerna på import från Förenta staterna i avsaknad av utjämningsåtgärder

| (201) | Som beskrivs i avsnitt 4.5.3 ovan, på grundval av den aktuella prissättningen på tredjeländers exportmarknader, exporterade de amerikanska tillverkarna till sina viktigaste tredjelandsmarknader till lägre priser än de inhemska priserna i Förenta staterna. Som anges i skäl 157–158 ovan underskrider också i genomsnitt dessa priser unionsindustrins priser på unionens marknad med 6,4 %. Med beaktande av den prisnivå som tas ut på exporten från Förenta staterna till andra tredjelandsmarknader är export till unionen potentiellt mycket mer attraktiv för de amerikanska exportörerna. Som anges i avsnitt 4.5.3 ovan är unionens marknad också mycket attraktiv eftersom den är störst i världen, och det finns starka incitament för användning av biodiesel i unionen och i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(201)

Som beskrivs i avsnitt 4.5.3 ovan, på grundval av den aktuella prissättningen på tredjeländers exportmarknader, exporterade de amerikanska tillverkarna till sina viktigaste tredjelandsmarknader till lägre priser än de inhemska priserna i Förenta staterna. Som anges i skäl 157–158 ovan underskrider också i genomsnitt dessa priser unionsindustrins priser på unionens marknad med 6,4 %. Med beaktande av den prisnivå som tas ut på exporten från Förenta staterna till andra tredjelandsmarknader är export till unionen potentiellt mycket mer attraktiv för de amerikanska exportörerna. Som anges i avsnitt 4.5.3 ovan är unionens marknad också mycket attraktiv eftersom den är störst i världen, och det finns starka incitament för användning av biodiesel i unionen och i de enskilda medlemsstaterna.

6.3   Sannolik inverkan på unionsindustrin

Sannolik inverkan på unionsindustrin

| (202) | Om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, skulle därför betydande volymer av subventionerad biodiesel från Förenta staterna medföra en mycket stark prispress nedåt för unionens priser och få betydande inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Till följd av detta är det sannolikt att unionsindustrins produktions- och försäljningsvolymer skulle minska och att de små vinster som industrin just nu uppnår skulle övergå i förluster. |
| --- | --- |

(202)

Om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, skulle därför betydande volymer av subventionerad biodiesel från Förenta staterna medföra en mycket stark prispress nedåt för unionens priser och få betydande inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Till följd av detta är det sannolikt att unionsindustrins produktions- och försäljningsvolymer skulle minska och att de små vinster som industrin just nu uppnår skulle övergå i förluster.

| (203) | Kommissionen bedömde vidare importens möjliga påverkan genom att ta fram två möjliga scenarier om åtgärderna skulle upphöra att gälla, nämligen (1) ett uppsving för importen från Förenta staterna, och (2) sjunkande priser i EU på grund av ökad konkurrens, allt annat lika. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen bedömde vidare importens möjliga påverkan genom att ta fram två möjliga scenarier om åtgärderna skulle upphöra att gälla, nämligen (1) ett uppsving för importen från Förenta staterna, och (2) sjunkande priser i EU på grund av ökad konkurrens, allt annat lika.

| (204) | I det första scenariot utgick kommissionen från två möjliga nivåer för import från Förenta staterna. Det första alternativet medförde att importen från Förenta staterna skulle hamna på sin historiska volym (under den inledande undersökningsperioden (48)), vilken är 1,1 miljoner ton. Till följd av den ökade importen från Förenta staterna och EU-industrins därav följande minskade försäljning skulle EU-industrins lönsamhet sjunka med 0,14 procentenheter, dvs. från + 2,84 % till + 2,70 %. I det andra alternativet togs hänsyn till EU-marknadens mycket betydande ökning i storlek från 6,6 miljoner ton under den inledande undersökningsperioden till 17 miljoner ton under översynsperioden (+ 158 %). I detta sammanhang modellerade kommissionen ett importuppsving motsvarande samma marknadsandel på 17,2 % för Förenta staterna som under den inledande undersökningsperioden. Resultatet blev att unionsindustrins lönsamhet skulle sjunka med 0,41 procentenheter från + 2,84 % till 2,43 %. Ett sådant uppsving för importen från Förenta staterna, till konstanta priser, kan i båda fallen sägas få en ganska måttlig påverkan. Detta är kopplat till den höga andelen rörliga kostnader i biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(204)

I det första scenariot utgick kommissionen från två möjliga nivåer för import från Förenta staterna. Det första alternativet medförde att importen från Förenta staterna skulle hamna på sin historiska volym (under den inledande undersökningsperioden (48)), vilken är 1,1 miljoner ton. Till följd av den ökade importen från Förenta staterna och EU-industrins därav följande minskade försäljning skulle EU-industrins lönsamhet sjunka med 0,14 procentenheter, dvs. från + 2,84 % till + 2,70 %. I det andra alternativet togs hänsyn till EU-marknadens mycket betydande ökning i storlek från 6,6 miljoner ton under den inledande undersökningsperioden till 17 miljoner ton under översynsperioden (+ 158 %). I detta sammanhang modellerade kommissionen ett importuppsving motsvarande samma marknadsandel på 17,2 % för Förenta staterna som under den inledande undersökningsperioden. Resultatet blev att unionsindustrins lönsamhet skulle sjunka med 0,41 procentenheter från + 2,84 % till 2,43 %. Ett sådant uppsving för importen från Förenta staterna, till konstanta priser, kan i båda fallen sägas få en ganska måttlig påverkan. Detta är kopplat till den höga andelen rörliga kostnader i biodieselindustrin.

48

| (205) | I det andra scenariot konstaterades en prisnedgång ha en potentiellt kraftig skadlig effekt. I händelse av att unionspriserna skulle gå ner till prisnivån för exporten från Förenta staterna till tredjeländer (721 euro/ton) skulle vinsten sjunka från + 2,84 % till – 3,88 %. I händelse av att unionspriserna skulle gå ner med 10 %, dvs. från 771 euro/ton till 694 euro/ton, skulle vinsten minska från + 2,84 % till – 7,94 %. I vilket fall som helst skulle varje prisnedgång på mer än – 2,9 % sätta unionsindustrins vinstnivå på noll. |
| --- | --- |

(205)

I det andra scenariot konstaterades en prisnedgång ha en potentiellt kraftig skadlig effekt. I händelse av att unionspriserna skulle gå ner till prisnivån för exporten från Förenta staterna till tredjeländer (721 euro/ton) skulle vinsten sjunka från + 2,84 % till – 3,88 %. I händelse av att unionspriserna skulle gå ner med 10 %, dvs. från 771 euro/ton till 694 euro/ton, skulle vinsten minska från + 2,84 % till – 7,94 %. I vilket fall som helst skulle varje prisnedgång på mer än – 2,9 % sätta unionsindustrins vinstnivå på noll.

| (206) | I verkligheten, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, är det mycket sannolikt att en kombination av de två scenarierna ovan skulle inträffa på marknaden. I synnerhet kan betydande volymer biodiesel med ursprung i Förenta staterna förväntas komma in på unionens marknad, till lägre priser än från unionsindustrin. Till följd av det skulle unionsindustrin marknadsandel krympa, liksom dess priser. Det skulle orsaka betydande förluster för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(206)

I verkligheten, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, är det mycket sannolikt att en kombination av de två scenarierna ovan skulle inträffa på marknaden. I synnerhet kan betydande volymer biodiesel med ursprung i Förenta staterna förväntas komma in på unionens marknad, till lägre priser än från unionsindustrin. Till följd av det skulle unionsindustrin marknadsandel krympa, liksom dess priser. Det skulle orsaka betydande förluster för unionsindustrin.

6.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

| (207) | På grundval av detta, och med notering av unionsindustrins nuvarande ömtåliga situation, drog kommissionen slutsatsen att en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydligt ökad subventionerade import från Förenta staterna till skadevållande priser och att väsentlig skada troligen skulle återkomma. |
| --- | --- |

(207)

På grundval av detta, och med notering av unionsindustrins nuvarande ömtåliga situation, drog kommissionen slutsatsen att en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydligt ökad subventionerade import från Förenta staterna till skadevållande priser och att väsentlig skada troligen skulle återkomma.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (208) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(208)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (209) | Om befintliga åtgärder tillåts upphöra att gälla, kommer unionsindustrin med största säkerhet att möta ökad illojal konkurrens från de amerikanska biodieseltillverkarna, vilket sannolikt sätter ett abrupt stopp för unionsindustrins pågående återhämtning. |
| --- | --- |

(209)

Om befintliga åtgärder tillåts upphöra att gälla, kommer unionsindustrin med största säkerhet att möta ökad illojal konkurrens från de amerikanska biodieseltillverkarna, vilket sannolikt sätter ett abrupt stopp för unionsindustrins pågående återhämtning.

| (210) | Kommissionen drog slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(210)

Kommissionen drog slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse.

7.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (211) | Ingen importör motsatte sig förlängningen av åtgärderna. |
| --- | --- |

(211)

Ingen importör motsatte sig förlängningen av åtgärderna.

| (212) | Shell Trading Rotterdam hävdade att åtgärderna, genom att de begränsar utbudet på unionens marknad, leder till stigande priser. Företaget noterade också att biodiesel finns att tillgå från andra marknader. |
| --- | --- |

(212)

Shell Trading Rotterdam hävdade att åtgärderna, genom att de begränsar utbudet på unionens marknad, leder till stigande priser. Företaget noterade också att biodiesel finns att tillgå från andra marknader.

| (213) | Åtgärderna verkar inte i någon hög grad påverka importörerna, eftersom det finns alternativa försörjningskällor. Detta framgår tydligt av den betydande marknadsandelen för import från tredjeländer. |
| --- | --- |

(213)

Åtgärderna verkar inte i någon hög grad påverka importörerna, eftersom det finns alternativa försörjningskällor. Detta framgår tydligt av den betydande marknadsandelen för import från tredjeländer.

| (214) | Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna inte skulle vara skadlig för importörernas intresse. |
| --- | --- |

(214)

Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna inte skulle vara skadlig för importörernas intresse.

7.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (215) | Användarnas deltagande i undersökningen var begränsat. |
| --- | --- |

(215)

Användarnas deltagande i undersökningen var begränsat.

| (216) | Två användare, dvs. Preem, det största bränsleföretaget i Sverige, och Valero Energy Ltd Ireland, påstod att förlängning av åtgärderna blir ett direkt hinder för transportsektorns gröna utveckling i Europa. Preem och Valero Energy Ltd Ireland begärde specifikt att HVO borde undantas från den nuvarande produktdefinitionen, då de förväntar sig brist på HVO under kommande år. Valero Energy Ltd Ireland hänvisade särskilt till EU:s mål för förnybar energi inom transportsektorn 2030 och hävdade att målen inte kommer att kunna uppnås mot bakgrund av den nuvarande EU-produktionen. |
| --- | --- |

(216)

Två användare, dvs. Preem, det största bränsleföretaget i Sverige, och Valero Energy Ltd Ireland, påstod att förlängning av åtgärderna blir ett direkt hinder för transportsektorns gröna utveckling i Europa. Preem och Valero Energy Ltd Ireland begärde specifikt att HVO borde undantas från den nuvarande produktdefinitionen, då de förväntar sig brist på HVO under kommande år. Valero Energy Ltd Ireland hänvisade särskilt till EU:s mål för förnybar energi inom transportsektorn 2030 och hävdade att målen inte kommer att kunna uppnås mot bakgrund av den nuvarande EU-produktionen.

| (217) | Kommissionen observerade att unionsproducenterna har tillräcklig kapacitet för att tillgodose den nuvarande efterfrågan och även outnyttjad kapacitet för att tillgodose framtida ökning och export om så skulle behövas. Det var dessutom för tidigt att med säkerhet bedöma om det är troligt att brister kommer att uppstå under 2030, särskilt med tanke på den senaste tidens ökning av EU:s kapacitet. Eventuellt kan kommissionen ha bättre förutsättningar att bedöma situationen om den uppmanas att göra en översyn vid giltighetstidens utgång om fem år. Följaktligen avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen observerade att unionsproducenterna har tillräcklig kapacitet för att tillgodose den nuvarande efterfrågan och även outnyttjad kapacitet för att tillgodose framtida ökning och export om så skulle behövas. Det var dessutom för tidigt att med säkerhet bedöma om det är troligt att brister kommer att uppstå under 2030, särskilt med tanke på den senaste tidens ökning av EU:s kapacitet. Eventuellt kan kommissionen ha bättre förutsättningar att bedöma situationen om den uppmanas att göra en översyn vid giltighetstidens utgång om fem år. Följaktligen avvisades påståendet.

| (218) | Det finns inget som tyder på att de befintliga åtgärder som gäller har haft en negativ inverkan på biodieselanvändarna i unionen och framför allt finns det inga belägg för att gällande åtgärder har haft en negativ inverkan på deras lönsamhet. |
| --- | --- |

(218)

Det finns inget som tyder på att de befintliga åtgärder som gäller har haft en negativ inverkan på biodieselanvändarna i unionen och framför allt finns det inga belägg för att gällande åtgärder har haft en negativ inverkan på deras lönsamhet.

| (219) | Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna inte skulle vara skadlig för användarnas intresse. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna inte skulle vara skadlig för användarnas intresse.

7.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (220) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla de befintliga åtgärderna beträffande import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(220)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla de befintliga åtgärderna beträffande import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna.

8.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (221) | På grund av slutsatserna om sannolikheten för att subventionering och skada ska fortsätta eller återkomma följer det därför i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen att de utjämningstullar för import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna, som infördes genom förordning (EU) 2015/1519, i dess ändrade lydelse enligt genomförandeförordning (EU) 2016/675 (49), bör bibehållas i ytterligare fem år. |
| --- | --- |

(221)

På grund av slutsatserna om sannolikheten för att subventionering och skada ska fortsätta eller återkomma följer det därför i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen att de utjämningstullar för import av biodiesel med ursprung i Förenta staterna, som infördes genom förordning (EU) 2015/1519, i dess ändrade lydelse enligt genomförandeförordning (EU) 2016/675 (49), bör bibehållas i ytterligare fem år.

49

| (222) | Såsom anges i skäl 2 ovan utvidgades de gällande utjämningsåtgärderna beträffande import av biodiesel från Förenta staterna till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, och import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

(222)

Såsom anges i skäl 2 ovan utvidgades de gällande utjämningsåtgärderna beträffande import av biodiesel från Förenta staterna till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, och import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Amerikas förenta stater.

| (223) | De utjämningstullar som ska bibehållas ska även fortsättningsvis utvidgas till att omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, och biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(223)

De utjämningstullar som ska bibehållas ska även fortsättningsvis utvidgas till att omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, och biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna.

| (224) | De exporterande producenter från Kanada som var undantagna från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EU) 2015/1519 i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2016/675, bör även vara befriade från de åtgärder som införs genom denna förordning. |
| --- | --- |

(224)

De exporterande producenter från Kanada som var undantagna från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EU) 2015/1519 i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2016/675, bör även vara befriade från de åtgärder som införs genom denna förordning.

| (225) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 (50). |
| --- | --- |

(225)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 (50).

50

| (226) | När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i förordning 2018/1046 (51) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(226)

När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i förordning 2018/1046 (51) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad.

51

Europeiska unionens officiella tidning

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningstull ska införas på import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-nummer 3826001029, 3826001059, 3826001099) och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009019).

2.   Följande slutgiltiga fasta utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Utjämningstullsats i euro per ton netto | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Företag som förtecknas i bilaga I | 219,4 | Se bilaga I |
| Alla övriga företag | 237,0 | A999 |

Företag

Utjämningstullsats i euro per ton netto

Taric-tilläggsnummer

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Företag som förtecknas i bilaga I

219,4

Se bilaga I

Alla övriga företag

237,0

A999

Utjämningstullen på blandningar ska tillämpas i proportion till blandningens viktandel fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung (dvs. blandningens biodieselhalt).

3.   Den individuella tullsats som anges för de företag som anges i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

Artikel 2

1.   Den slutgiltiga utjämningstull som gäller för ”alla övriga företag” enligt vad som anges i artikel 1.2 utvidgas härmed till att omfatta import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som avsänts från Kanada, oavsett om deras deklarerade ursprung är Kanada eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201121), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201621), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999210), ex 3826 00 10 (Taric-nummer 3826001020, 3826001050, 3826001089) och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009011), med undantag för sådana som producerats av de företag som anges nedan:

| Land | Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Kanada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Land

Företag

Taric-tilläggsnummer

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Kanada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Den tull som ska utvidgas är den som fastställs för ”alla övriga företag” i artikel 1.2, dvs. en slutgiltig utjämningstull på 237 euro per ton netto.

Utjämningstullen på blandningar ska tillämpas i proportion till blandningens viktandel fettsyramonoalkylestrar och paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung (dvs. biodieselhalt).

2.   Den befrielse från tull som beviljats de företag som nämns i punkt 1 eller vilken beviljas av kommissionen i enlighet med artikel 4.2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den utjämningstull som införs genom punkt 1 tillämpas.

Artikel 3

1.   Den slutgiltiga utjämningstull som fastställs i artikel 1.2 utvidgas härmed till att omfatta import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande högst 20 viktprocent av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, med ursprung i Förenta staterna, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009130), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194730), ex 2710 20 11 (Taric-nummer 2710201130), ex 2710 20 16 (Taric-nummer 2710201630), ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999220) och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009030).

Utjämningstullen på blandningar ska tillämpas i proportion till blandningens viktandel fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung (dvs. blandningens biodieselhalt).

2.   Tillämpningen av den individuella tullsatsen för de företag som anges i artikel 1.2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska uppfylla kraven i bilaga III. Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen enligt artikel 1.2 för ”alla övriga företag” tillämpas.

Artikel 4

1.   Ansökningar om befrielse från den tull som utvidgas genom artiklarna 2.1 och 3.1 ska göras skriftligen på ett av Europeiska unionens officiella språk och ska undertecknas av en person som har rätt att företräda det ansökande företaget. Ansökningarna ska skickas till följande adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Kontor: Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Kontor: Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bryssel

BELGIEN

E-post: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   I enlighet med artikel 23.6 i förordning (EG) nr 2016/1037 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de utjämningsåtgärder som införts genom artikel 1 befrias från den tull som utvidgas genom artiklarna 2.1 och 3.1.

Artikel 5

I de fall varor har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 131.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (52), ska det belopp för utjämningstullen som fastställs i artiklarna 1, 2 och 3 sänkas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 598/2009 av den 7 juli 2009 om införande av en slutgiltig utjämningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (EUT L 179, 10.7.2009, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 443/2011 av den 5 maj 2011 om utvidgning av den slutgiltiga utjämningstull som genom förordning (EG) nr 598/2009 infördes på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater till att omfatta import av biodiesel som avsänts från Kanada, oavsett om dess deklarerade ursprung är Kanada eller inte, om utvidgning av den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 598/2009 till att omfatta import av biodiesel i en blandning innehållande högst 20 viktprocent biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Republiken Singapore (EUT L 122, 11.5.2011, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1519 av den 14 september 2015 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (EUT L 239, 15.9.2015, s. 99).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/675 av den 29 april 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1519 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (EUT L 116, 30.4.2016, s. 27).

5

(6)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa utjämningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 18, 20.1.2020, s. 19).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

7

(8)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (EUT C 303, 14.9.2020, s. 7).

8

(9)  Tron-dokument: t21.000417.

9

(10)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

10

(11)  Kommissionens förordning (EG) nr 193/2009 av den 11 mars 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (EUT L 67, 12.3.2009, s. 22).

11

(12)  Inrättat 2005 genom American Jobs Creation Act från 2004, §302 (P.L. 108-357), förlängt genom Energy Policy Act från 2005, §1344 (P.L. 109–58).

12

American Jobs Creation Act

Energy Policy Act

(13)  Se avsnitt 202(a) i Energy and Improvement and Extension Act från 2008 (P.L. 110-343, Division B).

13

Energy and Improvement and Extension Act

(14)  Public Law 116–94 av den 20 december 2019 Further Consolidated Appropriations Act, 2020, avsnitt 121.

14

(15)  Inrättat 2005 genom American Jobs Creation Act från 2004, §302 (P.L. 108-357), förlängt genom Energy Policy Act från 2005, §1344 (P.L. 109–58).

15

American Jobs Creation Act

Energy Policy Act

(16)  Se avsnitt 202(a) i Energy and Improvement and Extension Act från 2008 (P.L. 110-343, Division B).

16

Energy and Improvement and Extension Act

(17)  Public Law 116-94 av den 20 december 2019 Further Consolidated Appropriations Act, 2020, avsnitt 121.

17

(18)  Enligt amerikansk lag avser begreppet ”agri-biodiesel” biodiesel för jordbruket som i sin helhet härrör från vegetabiliska jungfruoljor, inklusive estrar av majsolja, sojaolja, solrosolja, bomullsfrön, raps, cramble (oljekål), rapsolja, tistelolja, linfröolja, riskli, senapsfrön, oljedådra samt animaliska fetter (avdelning 26, avsnitt 40A (d)(2) i US Code).

18

US Code

(19)  https://www.law.cornell.edu/uscode/text/26/40A

19

(20)  Se avsnitten 3.1.1.1. och 3.1.1.2. i begäran om översyn.

20

(21)  
  Energy Policy Act of 2005, §1345 (P.L. 109–58), ändrat genom Energy Improvement and Extension Act of 2008 (P.L. 110–343, Division B), §202–203, förlängt genom Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization och Job Creation Act från 2010 (P.L. 111–312), §701.

21

Energy Policy Act

Energy Improvement and Extension Act

Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization och Job Creation Act

(22)  Se avsnitt 202(a) i Energy and Improvement and Extension Act från 2008 (P.L. 110–343, Division B).

22

Energy and Improvement and Extension Act

(23)  Se avsnitt 3.1.1.3. i begäran om översyn.

23

(24)  
  American Taxpayer Relief Act av den 2 januari 2013 (Public law 112–240, §701(f)(4))

24

American Taxpayer Relief Act

(25)  
  Agricultural Act av den 7 februari 2014 (Public law 113–79, §9005(2).

25

Agricultural Act

(26)  
  Agriculture Improvement Act från 2018 (Public law 115–334), §9005(2)(B).

26

Agriculture Improvement Act

(27)  Se Code of Federal Regulations (CFR), avdelning 7 del 428.102 i US Code, definitioner för genomförandebestämmelserna: ”Bränsle motsvarande diesel framställt av förnybar biomassa, däribland vegetabilisk olja och animaliskt fett.” Potentiellt sett kan ”biobränsle framställt av avfall, däribland rester av grödor, annat vegetabiliskt avfall, djuravfall, matavfall och trädgårdsavfall” också omfatta tillverkning av biodiesel.

27

Code of Federal Regulations

US Code

(28)  https://www.rd.usda.gov/sites/default/files/fact-sheet/508_RD_FS_RBS_AdvancedBioFuel.pdf

28

(29)  British thermal unit (Btu) är en energienhet motsvarande cirka 1055 joule.

29

(30)  Se avsnitt 3.1.1.4 i begäran om översyn.

30

(31)  Se avsnitt 3.2.1. i begäran om översyn.

31

(32)  Begäran om översyn, den version som berörda parter kan begära att få ta del av, ingiven den 11 juni 2020 av European Biodiesel Board (EBB eller sökanden) såsom företrädare av unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av biodiesel, skäl 102, s. 21.

32

EBB

sökanden

(33)  Se avsnitt 3.2.2. i begäran om översyn.

33

(34)  Se avsnitt 3.1.2.1. i begäran om översyn.

34

(35)  https://revenue.ky.gov/Business/Pages/Biodiesel-Tax-Credit.aspx

35

(36)  Se avsnitt 3.1.2.2 i begäran om översyn.

36

(37)  Kapitel 16 i Texas jordbrukslag, avsnitt 16.006 (b).

37

(38)  Se avsnitt 3.1.2.3. i begäran om översyn.

38

(39)  Förlängd genom Energy Policy Act of 2005, §1344 (P.L. 109–58) och ändrad genom Energy Improvement and Extension Act, 2008 (P.L. 110–343, Division B) §202–203.

39

Energy Policy Act

Energy Improvement and Extension Act

(40)  
  Further Consolidated Appropriations Act av den 20 december 2019 (Public law 116–94).

40

Further Consolidated Appropriations Act

(41)  Se skäl 50 i avsnitt 3.1.1.1. i begäran om översyn.

41

(42)  Förbrukningen baseras på uppgifter för EU-27, exklusive uppgifter avseende Förenade kungariket.

42

(43)  Importvolymen baseras på uppgifter för EU-27, exklusive uppgifter om Förenade kungariket.

43

(44)  Importen från tredjeländer baseras på uppgifter från EU-27, exklusive uppgifter om Förenade kungariket som medlemsstat, men inklusive uppgifter om Förenade kungariket som tredjeland.

44

(45)  De makroekonomiska uppgifterna grundade sig på EU-27 och uppgifter från Förenade kungariket undantogs.

45

(46)  USDA, årsrapport om biobränslen (GAIN-rapport), 29 juni 2020.

46

(47)  De mikroekonomiska indikatorerna baseras på uppgifter för EU-28, inbegripet uppgifter avseende Förenade kungariket. På grundval av den låga försäljningsvolymen för de unionstillverkare i Förenade kungariket som ingick i urvalet (cirka 1,1 % av dessa tillverkares genomsnittliga försäljning i EU under översynsperioden) förefaller de effekter som de transaktioner som rör Förenade kungariket får för slutsatserna om skada vara minimala, och slutsatserna om väsentlig skada skulle därför inte ha påverkats om endast uppgifter för EU-27 hade använts.

47

(48)  
  1 april 2007 till 31 mars 2008.

48

(49)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/675 av den 29 april 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1519 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (EUT L 116, 30.4.2016, s. 27).

49

(50)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

50

(51)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

51

(52)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

52

---

BILAGA I

| Företagets namn | Ort | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Seneca | A940 |
| Organic Fuels Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Företagets namn

Ort

Taric-tilläggsnummer

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Seneca

A940

Organic Fuels Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

BILAGA II

Den giltiga faktura som avses i artiklarna 1.3 och 2.2 ska innehålla en försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid det företag som har utfärdat fakturan och som innehåller följande:

| — | Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

—

Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan.

| — | Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de (volym) fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som säljs för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress
  (Taric-tilläggsnummer)] i [det eller de berörda länderna]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

—

Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de (volym) fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som säljs för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress
  (Taric-tilläggsnummer)] i [det eller de berörda länderna]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

BILAGA III

Den giltiga faktura som avses i artikel 3.2 ska innehålla en försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid det företag som har utfärdat fakturan och som innehåller följande:

| — | Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

—

Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan.

| — | Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de (volym) fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som säljs för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Amerikas förenta stater. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

—

Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de (volym) fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallade biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, som säljs för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Amerikas förenta stater. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/99

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1268

av den 29 juli 2021

om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artikel 71.3, och

av följande skäl:

| (1) | Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter av dem inom unionen och vid export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter av dem inom unionen och vid export till tredjeländer.

| (2) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 (2), som har antagits inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning avseende afrikansk svinpest som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till den förordningen (nedan kallad de berörda medlemsstaterna) ska tillämpa under en begränsad tid i restriktionszonerna I, II och III som förtecknas i den bilagan. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 (2), som har antagits inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning avseende afrikansk svinpest som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till den förordningen (nedan kallad de berörda medlemsstaterna) ska tillämpa under en begränsad tid i restriktionszonerna I, II och III som förtecknas i den bilagan.

| (3) | De områden som förtecknas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 baseras på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1205 (3) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Tyskland och Polen. |
| --- | --- |

(3)

De områden som förtecknas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 baseras på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1205 (3) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Tyskland och Polen.

| (4) | Alla ändringar av restriktionszonerna I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 bör grundas på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i de områden som drabbats av sjukdomen och den allmänna epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda medlemsstaten, risknivån för ytterligare spridning av sjukdomen, vetenskapligt baserade principer och kriterier för geografisk avgränsning på grund av afrikansk svinpest och unionens riktlinjer som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder och som finns tillgängliga för allmänheten på kommissionens webbplats (4). Sådana ändringar bör också ta hänsyn till internationella standarder, såsom OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code (5) och de motiveringar för zonindelning som lämnats av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Alla ändringar av restriktionszonerna I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 bör grundas på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i de områden som drabbats av sjukdomen och den allmänna epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda medlemsstaten, risknivån för ytterligare spridning av sjukdomen, vetenskapligt baserade principer och kriterier för geografisk avgränsning på grund av afrikansk svinpest och unionens riktlinjer som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder och som finns tillgängliga för allmänheten på kommissionens webbplats (4). Sådana ändringar bör också ta hänsyn till internationella standarder, såsom OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code (5) och de motiveringar för zonindelning som lämnats av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna.

| (5) | Sedan genomförandeförordning (EU) 2021/1205 antogs har nya utbrott av afrikansk svinpest hos hållna och vilda svin konstaterats i Polen, samt hos vilda svin i Tyskland och Slovakien. |
| --- | --- |

(5)

Sedan genomförandeförordning (EU) 2021/1205 antogs har nya utbrott av afrikansk svinpest hos hållna och vilda svin konstaterats i Polen, samt hos vilda svin i Tyskland och Slovakien.

| (6) | I juli 2021 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i distrikten żuromiński och mławski i Polen i områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon III i den bilagan i stället för som en restriktionszon I, och de nuvarande gränserna för andra restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott. |
| --- | --- |

(6)

I juli 2021 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i distrikten żuromiński och mławski i Polen i områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon III i den bilagan i stället för som en restriktionszon I, och de nuvarande gränserna för andra restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott.

| (7) | I juli 2021 konstaterades dessutom ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i distriktet nowomiejski i Polen i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan och som drabbats av detta nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon III i den bilagan i stället för som en restriktionszon II, och de nuvarande gränserna för restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till detta nyligen inträffade utbrott. |
| --- | --- |

(7)

I juli 2021 konstaterades dessutom ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i distriktet nowomiejski i Polen i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan och som drabbats av detta nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon III i den bilagan i stället för som en restriktionszon II, och de nuvarande gränserna för restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till detta nyligen inträffade utbrott.

| (8) | I juli 2021 konstaterades också flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i distrikten gorzowski och leszczyński i Polen i områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan i stället för som en restriktionszon I, och de nuvarande gränserna för andra restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott. |
| --- | --- |

(8)

I juli 2021 konstaterades också flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i distrikten gorzowski och leszczyński i Polen i områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan i stället för som en restriktionszon I, och de nuvarande gränserna för andra restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott.

| (9) | I juli 2021 konstaterades dessutom flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i regionen Banskobystrický i Slovakien i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Slovakien som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som ligger i närheten av de områden som förtecknas som en restriktionszon II och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som restriktionszoner II i den bilagan i stället för som restriktionszoner I, och de nuvarande gränserna för andra restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade fall. |
| --- | --- |

(9)

I juli 2021 konstaterades dessutom flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i regionen Banskobystrický i Slovakien i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Slovakien som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som ligger i närheten av de områden som förtecknas som en restriktionszon II och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som restriktionszoner II i den bilagan i stället för som restriktionszoner I, och de nuvarande gränserna för andra restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade fall.

| (10) | I juli 2021 konstaterades även flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i delstaten Brandenburg i Tyskland i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Tyskland som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som ligger i närheten av de områden som förtecknas som en restriktionszon III och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som restriktionszoner II i den bilagan i stället för som restriktionszoner I, och de nuvarande gränserna för andra restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade fall. |
| --- | --- |

(10)

I juli 2021 konstaterades även flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i delstaten Brandenburg i Tyskland i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Tyskland som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som ligger i närheten av de områden som förtecknas som en restriktionszon III och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som restriktionszoner II i den bilagan i stället för som restriktionszoner I, och de nuvarande gränserna för andra restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade fall.

| (11) | Efter dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos hållna och vilda svin i Polen samt hos vilda svin i Tyskland och Slovakien har zonindelningen i dessa tre medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa ändringar bör återspeglas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(11)

Efter dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos hållna och vilda svin i Polen samt hos vilda svin i Tyskland och Slovakien har zonindelningen i dessa tre medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa ändringar bör återspeglas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605.

| (12) | För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora restriktionszoner avgränsas i Tyskland, Polen och Slovakien och upptas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Eftersom situationen när det gäller afrikansk svinpest är mycket dynamisk i unionen har hänsyn tagits till situationen i de omgivande områdena när dessa nya restriktionszoner avgränsas. |
| --- | --- |

(12)

För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora restriktionszoner avgränsas i Tyskland, Polen och Slovakien och upptas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Eftersom situationen när det gäller afrikansk svinpest är mycket dynamisk i unionen har hänsyn tagits till situationen i de omgivande områdena när dessa nya restriktionszoner avgränsas.

| (13) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom denna genomförandeförordning görs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 träder i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom denna genomförandeförordning görs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 träder i kraft så snart som möjligt.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 av den 7 april 2021 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (EUT L 129, 15.4.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1205 av den 20 juli 2021 om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (EUT L 261, 22.7.2021, s. 8).

3

(4)  Arbetsdokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 ”Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation” (https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en).

4

(5)  
  OIE Terrestrial Animal Health Code, 28:e upplagan, 2019. ISBN för volym I: 978-92-95108-85-1; ISBN för volym II: 978-92-95108-86-8 (https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/).

5

OIE Terrestrial Animal Health Code

---

BILAGA

Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ska ersättas med följande:

”BILAGA I

RESTRIKTIONSZONER

DEL I

1.   Tyskland

Följande restriktionszoner I i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen westlich der L 37, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen westlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37,

| — | Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel,

| — | Gemeinde Langewahl nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl nördlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12,

| — | Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| — | Gemeinde Teichland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau östlich der B 98,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Beiersdorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Beiersdorf,

| — | Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz,

| — | Gemeinde Dürrhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrhennersdorf,

| — | Gemeinde Großschönau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschönau,

| — | Gemeinde Großschweidnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschweidnitz,

| — | Gemeinde Hainewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hainewalde,

| — | Gemeinde Kurort Jonsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kurort Jonsdorf,

| — | Gemeinde Kottmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kottmar,

| — | Gemeinde Lawalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawalde,

| — | Gemeinde Leutersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leutersdorf,

| — | Gemeinde Mittelherwigsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mittelherwigsdorf,

| — | Gemeinde Oderwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderwitz,

| — | Gemeinde Olbersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Olbersdorf,

| — | Gemeinde Oppach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oppach,

| — | Gemeinde Oybin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oybin,

| — | Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönbach,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Herrnhut, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Herrnhut,

| — | Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Seifhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Seifhennersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Zittau. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Zittau.

2.   Estland

Följande restriktionszoner I i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grekland

Följande restriktionszoner I i Grekland:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Lettland

Följande restriktionszoner I i Lettland:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Litauen

Följande restriktionszoner I i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Ungern

Följande restriktionszoner I i Ungern:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polen

Följande restriktionszoner I i Polen:

| — | w województwie kujawsko - pomorskim: |
| --- | --- |

—

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | powiat wyszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat oleśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat oleśnicki,

| — | powiat wrocławski, |
| --- | --- |

—

powiat wrocławski,

| — | powiat średzki, |
| --- | --- |

—

powiat średzki,

| — | powiat legnicki, |
| --- | --- |

—

powiat legnicki,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat wołowski, |
| --- | --- |

—

powiat wołowski,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat złotoryjski, |
| --- | --- |

—

powiat złotoryjski,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gmina Chocianów w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów w powiecie polkowickim,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat krotoszyński, |
| --- | --- |

—

powiat krotoszyński,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiatgorlicki, – |
| --- | --- |

—

powiatgorlicki, –

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakien

Följande restriktionszoner I i Slovakien:

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

DEL II

1.   Bulgarien

Följande restriktionszoner II i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Tyskland

Följande restriktionszoner II i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl südlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück südlich der A12,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen östlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B 96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B 96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B 96,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B 96,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B 97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B 97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L.,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau,

| — | Gemeinde Horka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka,

| — | Gemeinde Kodersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Markersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf,

| — | Gemeinde Mücka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schleife, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schöpstal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Stadt Görlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Görlitz,

| — | Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Niesky,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616,

| — | Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L.

| — | Gemeinde Trebendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf,

| — | Gemeinde Vierkirchen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen,

| — | Gemeinde Waldhufen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen,

| — | Gemeinde Weißkeißel. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel.

3.   Estland

Följande restriktionszoner II i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Lettland

Följande restriktionszoner II i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litauen

Följande restriktionszoner II i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungern

Följande restriktionszoner II i Ungern:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polen

Följande restriktionszoner II i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim,

| — | część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakien

Följande restriktionszoner II i Slovakien:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande restriktionszoner III i Bulgarien:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene, |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene,

| — | the whole municipality of Gulyantzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi,

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia,

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik,

| — | the whole municipality of Iskar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar,

| — | the whole municipality of Knezha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha,

| — | the whole municipality of Nikopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol,

| — | the whole municipality of Pordim, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim,

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavinitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Tyskland

Följande restriktionszoner III i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Spree Neiße:






  — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree Neiße:

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf,

| — | Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar,

| — | Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier,

| — | Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ.

3.   Italien

Följande restriktionszoner III i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

4.   Lettland

Följande restriktionszoner III i Lettland:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

5.   Litauen

Följande restriktionszoner III i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

6.   Polen

Följande restriktionszoner III i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | powiat działdowski, |
| --- | --- |

—

powiat działdowski,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | powiat iławski, |
| --- | --- |

—

powiat iławski,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| — | część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat żagański |
| --- | --- |

—

powiat żagański

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim,

w województwie łódzkim:

| — | gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie podlaskim:

| — | gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

7.   Rumänien

Följande restriktionszoner III i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

8.   Slovakien

Följande restriktionszoner III i Slovakien:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov.

---

DIREKTIV

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/137

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV (EU) 2021/1269

av den 21 april 2021

om ändring av delegerat direktiv (EU) 2017/593 vad gäller integrering av hållbarhetsfaktorer i produktstyrningskrav

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artiklarna 16.12 och 24.13, och

av följande skäl:

| (1) | Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens. |
| --- | --- |

(1)

Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens.

| (2) | Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering. |
| --- | --- |

(2)

Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering.

| (3) | I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

(3)

I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla.

| (4) | Ett korrekt genomförande av handlingsplanen skulle uppmuntra investerarnas efterfrågan på hållbara investeringar. Det är därför nödvändigt att klargöra att hållbarhetsfaktorer och hållbarhetsrelaterade mål bör beaktas i de produktstyrningskrav som anges i kommissionens delegerade direktiv (EU) 2017/593 (5). |
| --- | --- |

(4)

Ett korrekt genomförande av handlingsplanen skulle uppmuntra investerarnas efterfrågan på hållbara investeringar. Det är därför nödvändigt att klargöra att hållbarhetsfaktorer och hållbarhetsrelaterade mål bör beaktas i de produktstyrningskrav som anges i kommissionens delegerade direktiv (EU) 2017/593 (5).

| (5) | Värdepappersföretag som konstruerar och distribuerar finansiella instrument bör beakta hållbarhetsfaktorer i produktgodkännandeprocessen för varje finansiellt instrument och i andra produktstyrnings- och tillsynsarrangemang för varje finansiellt instrument som är avsett att distribueras till kunder som önskar finansiella instrument med hållbarhetsprofil. |
| --- | --- |

(5)

Värdepappersföretag som konstruerar och distribuerar finansiella instrument bör beakta hållbarhetsfaktorer i produktgodkännandeprocessen för varje finansiellt instrument och i andra produktstyrnings- och tillsynsarrangemang för varje finansiellt instrument som är avsett att distribueras till kunder som önskar finansiella instrument med hållbarhetsprofil.

| (6) | Med tanke på att målmarknaden bör anges på tillräckligt detaljerad nivå bör en allmän förklaring om att ett finansiellt instrument har en hållbarhetsprofil inte vara tillräcklig. Värdepappersföretag som konstruerar och distribuerar finansiella instrument bör i stället ange till vilden kundgrupp med särskilda hållbarhetsrelaterade mål som det finansiella instrumentet är avsett att distribueras. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på att målmarknaden bör anges på tillräckligt detaljerad nivå bör en allmän förklaring om att ett finansiellt instrument har en hållbarhetsprofil inte vara tillräcklig. Värdepappersföretag som konstruerar och distribuerar finansiella instrument bör i stället ange till vilden kundgrupp med särskilda hållbarhetsrelaterade mål som det finansiella instrumentet är avsett att distribueras.

| (7) | För att säkerställa att finansiella instrument med hållbarhetsfaktorer även är lätt tillgängliga för kunder som inte har några hållbarhetspreferenser bör värdepappersföretag inte behöva identifiera kundgrupper som det finansiella instrumentet inte är avsett för med tanke på dessa kundgruppers behov, egenskaper och mål. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att finansiella instrument med hållbarhetsfaktorer även är lätt tillgängliga för kunder som inte har några hållbarhetspreferenser bör värdepappersföretag inte behöva identifiera kundgrupper som det finansiella instrumentet inte är avsett för med tanke på dessa kundgruppers behov, egenskaper och mål.

| (8) | Ett finansiellt instruments hållbarhetsfaktorer bör presenteras på ett transparent sätt så att distributörer kan lämna relevant information till sina kunder eller presumtiva kunder. |
| --- | --- |

(8)

Ett finansiellt instruments hållbarhetsfaktorer bör presenteras på ett transparent sätt så att distributörer kan lämna relevant information till sina kunder eller presumtiva kunder.

| (9) | Delegerat direktiv (EU) 2017/593 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Delegerat direktiv (EU) 2017/593 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerat direktiv (EU) 2017/593

Delegerat direktiv (EU) 2017/593 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande punkt läggas till som punkt 5:

  ”5.   hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1).


  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).”." |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande punkt läggas till som punkt 5:

”5.   hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1).

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).”."

*1

| 2. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 9 första stycket ska ersättas med följande:

  ”9.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen på en tillräckligt detaljerad nivå anger den potentiella målmarknaden för varje finansiellt instrument och vilken av kund det är avsett för med tanke på kundens behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål. Som ett led i denna process ska företaget identifiera alla kundgrupper som det finansiella instrumentet inte är avsett för med tanke på kundgruppens behov, egenskaper och mål, med undantag för om det finansiella instrumentet beaktar hållbarhetsfaktorer. I det fall värdepappersföretag samarbetar vid konstruktionen av ett finansiellt instrument behöver endast en målmarknad anges.”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 9 första stycket ska ersättas med följande:

”9.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen på en tillräckligt detaljerad nivå anger den potentiella målmarknaden för varje finansiellt instrument och vilken av kund det är avsett för med tanke på kundens behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål. Som ett led i denna process ska företaget identifiera alla kundgrupper som det finansiella instrumentet inte är avsett för med tanke på kundgruppens behov, egenskaper och mål, med undantag för om det finansiella instrumentet beaktar hållbarhetsfaktorer. I det fall värdepappersföretag samarbetar vid konstruktionen av ett finansiellt instrument behöver endast en målmarknad anges.”.

| b) | Punkt 11 ska ersättas med följande:

  ”11.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen avgör huruvida det finansiella instrumentet uppfyller de behov, egenskaper och mål som identifierats för målmarknaden, bland annat genom att undersöka följande faktorer:






  a) | Om det finansiella instrumentets risk-/avkastningsprofil passar in på målmarknaden. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 11 ska ersättas med följande:

”11.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen avgör huruvida det finansiella instrumentet uppfyller de behov, egenskaper och mål som identifierats för målmarknaden, bland annat genom att undersöka följande faktorer:

a)

Om det finansiella instrumentets risk-/avkastningsprofil passar in på målmarknaden.

| b) | I förekommande fall, om det finansiella instrumentets hållbarhetsfaktorer passar in på målmarknaden. |
| --- | --- |

b)

I förekommande fall, om det finansiella instrumentets hållbarhetsfaktorer passar in på målmarknaden.

| c) | Om det finansiella instrumentet har en utformning som gynnar kunden och inte vilar på en affärsmodell som förutsätter ett dåligt resultat för kunden för att vara lönsam.”. |
| --- | --- |

c)

Om det finansiella instrumentet har en utformning som gynnar kunden och inte vilar på en affärsmodell som förutsätter ett dåligt resultat för kunden för att vara lönsam.”.

| c) | I punkt 13 ska följande andra stycke läggas till:

  ”Det finansiella instrumentets hållbarhetsfaktorer ska presenteras på ett transparent sätt och förse distributörer med den information som är relevant för att de ska kunna ta vederbörlig hänsyn till en kunds eller presumtiv kunds eventuella hållbarhetsrelaterade mål.”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 13 ska följande andra stycke läggas till:

”Det finansiella instrumentets hållbarhetsfaktorer ska presenteras på ett transparent sätt och förse distributörer med den information som är relevant för att de ska kunna ta vederbörlig hänsyn till en kunds eller presumtiv kunds eventuella hållbarhetsrelaterade mål.”.

| d) | Punkt 14 ska ersättas med följande:

  ”14.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen regelbundet ser över de finansiella instrument de konstruerar, varvid de ska ta hänsyn till alla händelser som påtagligt skulle kunna inverka på den potentiella risken för den angivna målmarknaden. Värdepappersföretagen ska undersöka om det finansiella instrumentet fortfarande är förenligt med målmarknadens behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, och om det distribueras till målmarknaden eller når kunder som det inte är avsett för med tanke på dessa kunders behov, egenskaper och mål.”. |
| --- | --- |

d)

Punkt 14 ska ersättas med följande:

”14.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen regelbundet ser över de finansiella instrument de konstruerar, varvid de ska ta hänsyn till alla händelser som påtagligt skulle kunna inverka på den potentiella risken för den angivna målmarknaden. Värdepappersföretagen ska undersöka om det finansiella instrumentet fortfarande är förenligt med målmarknadens behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, och om det distribueras till målmarknaden eller når kunder som det inte är avsett för med tanke på dessa kunders behov, egenskaper och mål.”.

| 3. | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 första stycket ska ersättas med följande:

  ”2.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen har lämpliga produktstyrningsarrangemang som garanterar att de produkter och tjänster de avser att erbjuda eller rekommendera är förenliga med en angiven målmarknads behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, samt att den avsedda distributionsstrategin är förenlig med den angivna målmarknaden. Värdepappersföretagen ska identifiera och bedöma förutsättningar och behov för de kunder de avser att inrikta sig på i syfte att se till att kundernas intressen inte äventyras till följd av ett kommersiellt eller finansieringsmässigt tryck. Som ett led i denna process ska värdepappersföretag identifiera alla kundgrupper som det finansiella instrumentet inte är avsett för med tanke på kundgruppens behov, egenskaper och mål, med undantag för om det finansiella instrumentet beaktar hållbarhetsfaktorer”. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 första stycket ska ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen har lämpliga produktstyrningsarrangemang som garanterar att de produkter och tjänster de avser att erbjuda eller rekommendera är förenliga med en angiven målmarknads behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, samt att den avsedda distributionsstrategin är förenlig med den angivna målmarknaden. Värdepappersföretagen ska identifiera och bedöma förutsättningar och behov för de kunder de avser att inrikta sig på i syfte att se till att kundernas intressen inte äventyras till följd av ett kommersiellt eller finansieringsmässigt tryck. Som ett led i denna process ska värdepappersföretag identifiera alla kundgrupper som det finansiella instrumentet inte är avsett för med tanke på kundgruppens behov, egenskaper och mål, med undantag för om det finansiella instrumentet beaktar hållbarhetsfaktorer”.

| b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen regelbundet ser över de investeringsprodukter de erbjuder eller rekommenderar och de tjänster de regelbundet tillhandahåller, varvid de ska ta hänsyn till alla händelser som påtagligt skulle kunna inverka på den potentiella risken för den angivna målmarknaden. Företagen ska som minst bedöma om produkten eller tjänsten fortfarande är förenlig med den angivna målmarknadens behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, och om distributionsstrategin fortfarande är lämplig. Företagen ska ompröva målmarknaden och/eller uppdatera produktstyrningsarrangemangen om de blir medvetna om att de har felbedömt målmarknaden för en viss produkt eller tjänst eller att produkten eller tjänsten inte längre uppfyller förutsättningarna för att tillhandahållas på den angivna målmarknaden, till exempel om produkten blivit illikvid eller mycket volatil till följd av att marknaden förändrats.”. |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Medlemsstaterna ska kräva att värdepappersföretagen regelbundet ser över de investeringsprodukter de erbjuder eller rekommenderar och de tjänster de regelbundet tillhandahåller, varvid de ska ta hänsyn till alla händelser som påtagligt skulle kunna inverka på den potentiella risken för den angivna målmarknaden. Företagen ska som minst bedöma om produkten eller tjänsten fortfarande är förenlig med den angivna målmarknadens behov, egenskaper och mål, inbegripet eventuella hållbarhetsrelaterade mål, och om distributionsstrategin fortfarande är lämplig. Företagen ska ompröva målmarknaden och/eller uppdatera produktstyrningsarrangemangen om de blir medvetna om att de har felbedömt målmarknaden för en viss produkt eller tjänst eller att produkten eller tjänsten inte längre uppfyller förutsättningarna för att tillhandahållas på den angivna målmarknaden, till exempel om produkten blivit illikvid eller mycket volatil till följd av att marknaden förändrats.”.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 21 augusti 2022 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 22 november 2022.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 4

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 april 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1841 av den 5 oktober 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (EUT L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2017/593 av den 7 april 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU i fråga om skydd av finansiella instrument och medel som tillhör kunder, produktstyrningskrav och regler för tillhandahållande eller mottagande av avgifter, provisioner eller andra monetära eller icke-monetära förmåner (EUT L 87, 31.3.2017, s. 500).

5

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/141

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV (EU) 2021/1270

av den 21 april 2021

om ändring av direktiv 2010/43/EU vad gäller hållbarhetsrisker och hållbarhetsfaktorer som ska beaktas för företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (1), särskilt artiklarna 12.3, 14.2 och 51.4, och

av följande skäl:

| (1) | Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens. |
| --- | --- |

(1)

Omställningen till en koldioxidsnål, mer hållbar, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen för hållbar utveckling är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. År 2016 ingick unionen Parisavtalet (2). I artikel 2.1 c i Parisavtalet fastställs målet om ökade insatser mot klimatförändringar, bland annat genom att finansiella flöden ska bli förenliga med en utveckling mot låga växthusgasutsläpp och klimatresiliens.

| (2) | Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering. |
| --- | --- |

(2)

Medveten om storleken på denna utmaning lade kommissionen i december 2019 fram den europeiska gröna given (3). Den europeiska gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Detta mål förutsätter att investerare får tydliga signaler om sina investeringar för att undvika strandade tillgångar och mobilisera hållbar finansiering.

| (3) | I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (5) och visade att det är nödvändigt att klargöra att det bör ingå i förvaltningsbolags uppdrag gentemot sina kunder att beakta hållbarhetsfaktorer. Förvaltningsbolag bör därför fortlöpande bedöma inte bara alla relevanta finansiella risker utan även alla relevanta hållbarhetsrisker som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (6) och som, om de skulle inträffa, kan ha en faktisk eller potentiell betydande negativ inverkan på investeringens värde. Hållbarhetsrisker nämns inte uttryckligen i kommissionens direktiv 2010/43/EU (7). Av det skälet, och för att säkerställa att interna förfaranden och organisatoriska arrangemang verkligen införs och följs, är det nödvändigt att klargöra att förvaltningsbolags processer, system och interna kontroller måste ta hänsyn till hållbarhetsrisker och att det krävs teknisk kapacitet och kunskap för att analysera dessa risker. |
| --- | --- |

(3)

I mars 2018 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (4) som innehöll en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen i handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå hållbar tillväxt för alla. Konsekvensbedömningen av de efterföljande lagstiftningsinitiativen offentliggjordes i maj 2018 (5) och visade att det är nödvändigt att klargöra att det bör ingå i förvaltningsbolags uppdrag gentemot sina kunder att beakta hållbarhetsfaktorer. Förvaltningsbolag bör därför fortlöpande bedöma inte bara alla relevanta finansiella risker utan även alla relevanta hållbarhetsrisker som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (6) och som, om de skulle inträffa, kan ha en faktisk eller potentiell betydande negativ inverkan på investeringens värde. Hållbarhetsrisker nämns inte uttryckligen i kommissionens direktiv 2010/43/EU (7). Av det skälet, och för att säkerställa att interna förfaranden och organisatoriska arrangemang verkligen införs och följs, är det nödvändigt att klargöra att förvaltningsbolags processer, system och interna kontroller måste ta hänsyn till hållbarhetsrisker och att det krävs teknisk kapacitet och kunskap för att analysera dessa risker.

| (4) | För att undvika olika konkurrensvillkor för förvaltningsbolag och investeringsbolag som inte har utsett ett förvaltningsbolag, samt den fragmentering och brist på enhetlighet och förutsägbarhet på den inre marknaden som detta kan leda till, bör reglerna om integrering av hållbarhetsrisker även tillämpas på investeringsbolagen med hänsyn till proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

(4)

För att undvika olika konkurrensvillkor för förvaltningsbolag och investeringsbolag som inte har utsett ett förvaltningsbolag, samt den fragmentering och brist på enhetlighet och förutsägbarhet på den inre marknaden som detta kan leda till, bör reglerna om integrering av hållbarhetsrisker även tillämpas på investeringsbolagen med hänsyn till proportionalitetsprincipen.

| (5) | För att ha ett starkt investerarskydd bör förvaltningsbolag, när de identifierar vilka typer av intressekonflikter som kan skada ett fondföretags intressen, inkludera de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att hållbarhetsrisker integreras i deras processer, system och interna kontroller. Det kan handla om konflikter som beror på ersättningar till anställda, anställdas privata transaktioner, intressekonflikter som kan leda till grönmålning, vilseledande försäljning eller vilseledande information om investeringsstrategier och intressekonflikter mellan olika fondföretag som förvaltas av samma förvaltningsbolag. |
| --- | --- |

(5)

För att ha ett starkt investerarskydd bör förvaltningsbolag, när de identifierar vilka typer av intressekonflikter som kan skada ett fondföretags intressen, inkludera de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att hållbarhetsrisker integreras i deras processer, system och interna kontroller. Det kan handla om konflikter som beror på ersättningar till anställda, anställdas privata transaktioner, intressekonflikter som kan leda till grönmålning, vilseledande försäljning eller vilseledande information om investeringsstrategier och intressekonflikter mellan olika fondföretag som förvaltas av samma förvaltningsbolag.

| (6) | Enligt förordning (EU) 2019/2088 ska förvaltningsbolag eller investeringsbolag som är skyldiga att beakta investeringsbesluts huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer, eller som frivilligt beaktar sådana huvudsakliga negativa konsekvenser, lämna upplysningar om hur dessa huvudsakliga negativa konsekvenser beaktas i deras riktlinjer om vederbörlig aktsamhet. För att säkerställa överensstämmelse mellan förordning (EU) 2019/2088 och direktiv 2010/43/EU bör denna skyldighet framgå av direktiv 2010/43/EU. |
| --- | --- |

(6)

Enligt förordning (EU) 2019/2088 ska förvaltningsbolag eller investeringsbolag som är skyldiga att beakta investeringsbesluts huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer, eller som frivilligt beaktar sådana huvudsakliga negativa konsekvenser, lämna upplysningar om hur dessa huvudsakliga negativa konsekvenser beaktas i deras riktlinjer om vederbörlig aktsamhet. För att säkerställa överensstämmelse mellan förordning (EU) 2019/2088 och direktiv 2010/43/EU bör denna skyldighet framgå av direktiv 2010/43/EU.

| (7) | Direktiv 2010/43/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 2010/43/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv 2010/43/EU

Direktiv 2010/43/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3 ska följande punkter läggas till som punkterna 11 och 12:






  ”11. | hållbarhetsrisk: hållbarhetsrisk enligt definitionen i artikel 2.22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1). |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 3 ska följande punkter läggas till som punkterna 11 och 12:

”11.

hållbarhetsrisk: hållbarhetsrisk enligt definitionen i artikel 2.22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (*1).

hållbarhetsrisk

*1

| 12. | hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i förordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

12.

hållbarhetsfaktorer: hållbarhetsfaktorer enligt definitionen i artikel 2.24 i förordning (EU) 2019/2088.

hållbarhetsfaktorer

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).”."

*1

| 2. | I artikel 4.1 ska följande stycke läggas till:

  ”Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen beaktar hållbarhetsrisker i sin efterlevnad av kraven i första stycket.”. |
| --- | --- |

2.

I artikel 4.1 ska följande stycke läggas till:

”Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen beaktar hållbarhetsrisker i sin efterlevnad av kraven i första stycket.”.

| 3. | I artikel 5 ska följande punkt läggas till som punkt 5:

  ”5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen vid tillämpning av punkterna 1, 2 och 3 har de resurser och den sakkunskap som de behöver för att faktiskt integrera hållbarhetsrisker.”. |
| --- | --- |

3.

I artikel 5 ska följande punkt läggas till som punkt 5:

”5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen vid tillämpning av punkterna 1, 2 och 3 har de resurser och den sakkunskap som de behöver för att faktiskt integrera hållbarhetsrisker.”.

| 4. | Följande artikel ska införas som artikel 5a:

  ”Artikel 5a
  Skyldighet för investeringsbolag att integrera hållbarhetsrisker i förvaltningen av fondföretag
  Medlemsstaterna ska säkerställa att investeringsbolagen integrerar hållbarhetsrisker i förvaltningen av fondföretag med beaktande av arten och omfattningen av och komplexiteten hos investeringsbolagens verksamhet.”. |
| --- | --- |

4.

Följande artikel ska införas som artikel 5a:

”Artikel 5a

Skyldighet för investeringsbolag att integrera hållbarhetsrisker i förvaltningen av fondföretag

Medlemsstaterna ska säkerställa att investeringsbolagen integrerar hållbarhetsrisker i förvaltningen av fondföretag med beaktande av arten och omfattningen av och komplexiteten hos investeringsbolagens verksamhet.”.

| 5. | I artikel 9.2 ska följande led läggas till som led g:






  ”g) | har ansvaret för att hållbarhetsrisker integreras i de uppgifter som avses i leden a–f.”. |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 9.2 ska följande led läggas till som led g:

”g)

har ansvaret för att hållbarhetsrisker integreras i de uppgifter som avses i leden a–f.”.

| 6. | I artikel 17 ska följande punkt läggas till som punkt 3:

  ”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen, när de identifierar de olika typerna av intressekonflikter som kan skada ett fondföretags intressen, inkluderar de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att hållbarhetsrisker integreras i deras processer, system och interna kontroller.”. |
| --- | --- |

6.

I artikel 17 ska följande punkt läggas till som punkt 3:

”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen, när de identifierar de olika typerna av intressekonflikter som kan skada ett fondföretags intressen, inkluderar de typer av intressekonflikter som kan uppstå till följd av att hållbarhetsrisker integreras i deras processer, system och interna kontroller.”.

| 7. | I artikel 23 ska följande punkter läggas till som punkterna 5 och 6:

  ”5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen beaktar hållbarhetsrisker i sin efterlevnad av kraven i punkterna 1–4.


  6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolag eller, i tillämpliga fall, investeringsbolag, om de beaktar investeringsbesluts huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i enlighet med artikel 4.1 a i förordning (EU) 2019/2088 eller enligt kraven i artikel 4.3 eller 4.4. i den förordningen, även beaktar sådana huvudsakliga negativa konsekvenser i sin efterlevnad av kraven i punkterna 1–4 i den här artikeln.”. |
| --- | --- |

7.

I artikel 23 ska följande punkter läggas till som punkterna 5 och 6:

”5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen beaktar hållbarhetsrisker i sin efterlevnad av kraven i punkterna 1–4.

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolag eller, i tillämpliga fall, investeringsbolag, om de beaktar investeringsbesluts huvudsakliga negativa konsekvenser för hållbarhetsfaktorer i enlighet med artikel 4.1 a i förordning (EU) 2019/2088 eller enligt kraven i artikel 4.3 eller 4.4. i den förordningen, även beaktar sådana huvudsakliga negativa konsekvenser i sin efterlevnad av kraven i punkterna 1–4 i den här artikeln.”.

| 8. | I artikel 38.1 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Riktlinjerna för riskhantering ska omfatta de förfaranden som är nödvändiga för att göra förvaltningsbolaget i stånd till att för varje förvaltat fondföretag värdera exponeringen för marknads-, likviditets-, hållbarhets- och motpartsrisker samt företagets exponering för alla andra risker, däribland operativa risker, som kan vara av avgörande betydelse för det enskilda förvaltade fondföretaget.”. |
| --- | --- |

8.

I artikel 38.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Riktlinjerna för riskhantering ska omfatta de förfaranden som är nödvändiga för att göra förvaltningsbolaget i stånd till att för varje förvaltat fondföretag värdera exponeringen för marknads-, likviditets-, hållbarhets- och motpartsrisker samt företagets exponering för alla andra risker, däribland operativa risker, som kan vara av avgörande betydelse för det enskilda förvaltade fondföretaget.”.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 juli 2022 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 augusti 2022.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 4

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 april 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 302, 17.11.2009, s. 32.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1841 av den 5 oktober 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (EUT L 282, 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Kommissionens direktiv 2010/43/EU av den 1 juli 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG när det gäller organisatoriska krav, intressekonflikter, uppföranderegler, riskhantering och innehållet i avtalet mellan ett förvaringsinstitut och ett förvaltningsbolag (EUT L 176, 10.7.2010, s. 42).

7

---

BESLUT

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/145

---

EUROPAPARLAMENTETS, RÅDETS OCH KOMMISSIONENS BESLUT (EU, Euratom) 2021/1271

av den 26 juli 2021

om utnämning av direktören för myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (1), särskilt artikel 6.3,

med beaktande av den förteckning över kandidater som en urvalskommitté bestående av Europaparlamentets, rådets och kommissionens generalsekreterare efter en öppen ansökningsomgång föreslog den 15 juli 2021 inför utnämningen av direktören för myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 6.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 inrättas en myndighet för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 6.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 inrättas en myndighet för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser.

| (2) | Enligt artikel 6.3 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 ska direktören för myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser utses för en femårig mandatperiod som inte kan förlängas, av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i samförstånd, på grundval av förslag från en urvalskommitté bestående av de tre institutionernas generalsekreterare efter en öppen ansökningsomgång. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 6.3 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 ska direktören för myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser utses för en femårig mandatperiod som inte kan förlängas, av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i samförstånd, på grundval av förslag från en urvalskommitté bestående av de tre institutionernas generalsekreterare efter en öppen ansökningsomgång.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Pascal SCHONARD utnämns härmed till direktör för myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser för perioden 1 september 2021–31 augusti 2026.

2.   Direktören blir tillfälligt anställd med inplacering i lönegrad AD 12, löneklass 1.

3.   Utnämningen är avhängig av att den nominerade direktören undertecknar den förklaring om oberoende och avsaknad av intressekonflikt som fogats till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

J. PODGORŠEK

Ordförande

På kommissionens vägnar

M. ŠEFČOVIČ

Vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 317, 4.11.2014, s. 1.

1

---

BILAGA

FÖRKLARING OM OBEROENDE OCH AVSAKNAD AV INTRESSEKONFLIKT

Jag, undertecknad, ..................................., intygar att jag har tagit del av artikel 6.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser och kommer att utföra mitt uppdrag som direktör för myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (myndigheten) på ett fullständigt oberoende sätt och i full överensstämmelse med bestämmelserna i den förordningen. När jag agerar på myndighetens vägnar kommer jag varken att begära eller ta emot instruktioner från någon institution eller regering eller från något annat organ, kontor eller byrå. Jag kommer att avstå från alla handlingar som är oförenliga med mitt uppdrag.

Jag intygar att jag såvitt jag vet inte befinner mig i någon intressekonflikt. En intressekonflikt föreligger om skäl som rör familj, privatliv, politisk eller nationell koppling, övertygelse, religiös koppling, ekonomiskt intresse eller något annat gemensamt intresse med en mottagare av finansiering enligt förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 gör att det oberoende och objektiva utövandet av uppdraget som direktör för myndigheten äventyras. I synnerhet intygar jag att jag inte är ledamot av Europaparlamentet, att jag inte innehar något politiskt mandat och att jag inte är eller har varit anställd av ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse.

Utfärdad i

[DATUM + den nominerade direktörens UNDERSKRIFT]

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/148

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1272

av den 30 juli 2021

om fastställande, för att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Vatikanstaten är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (1), särskilt artikel 8.2, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2021/953 fastställs en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) i syfte att underlätta för innehavarna att utöva sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin. Förordningen ska också bidra till att på ett samordnat sätt gradvis upphäva de inskränkningar i den fria rörligheten som i enlighet med unionsrätten har införts av medlemsstaterna för att begränsa spridningen av SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2021/953 fastställs en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) i syfte att underlätta för innehavarna att utöva sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin. Förordningen ska också bidra till att på ett samordnat sätt gradvis upphäva de inskränkningar i den fria rörligheten som i enlighet med unionsrätten har införts av medlemsstaterna för att begränsa spridningen av SARS-CoV-2.

| (2) | Enligt förordning (EU) 2021/953 kan covid-19-intyg som utfärdas av tredjeländer för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar godtas om kommissionen finner att de utfärdas i enlighet med standarder som ska anses vara likvärdiga med de som fastställs enligt den förordningen. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 (2) ska medlemsstaterna dessutom tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/953 på tredjelandsmedborgare som inte omfattas av den förordningens tillämpningsområde, men som lagligen vistas eller är bosatta på deras territorium och som har rätt att resa till andra medlemsstater i enlighet med unionsrätten. Ett konstaterande om likvärdighet i detta beslut bör därför gälla intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. På samma sätt ska på grundval av förordning (EU) 2021/954 ett sådant konstaterande om likvärdighet även gälla intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorium på de villkor som fastställs i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EU) 2021/953 kan covid-19-intyg som utfärdas av tredjeländer för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar godtas om kommissionen finner att de utfärdas i enlighet med standarder som ska anses vara likvärdiga med de som fastställs enligt den förordningen. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 (2) ska medlemsstaterna dessutom tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/953 på tredjelandsmedborgare som inte omfattas av den förordningens tillämpningsområde, men som lagligen vistas eller är bosatta på deras territorium och som har rätt att resa till andra medlemsstater i enlighet med unionsrätten. Ett konstaterande om likvärdighet i detta beslut bör därför gälla intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. På samma sätt ska på grundval av förordning (EU) 2021/954 ett sådant konstaterande om likvärdighet även gälla intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorium på de villkor som fastställs i den förordningen.

| (3) | På begäran av Vatikanstaten genomförde kommissionen den 29 juni 2021 tekniska tester som visade att de intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 som Vatikanstaten utfärdar i enlighet med sitt VA-EUDCC-GW-system är interoperabla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953, vilket möjliggör kontroll av deras äkthet, giltighet och integritet. Kommissionen konstaterade även att de intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten i enlighet med VA-EUDCC-GW-systemet innehåller nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

På begäran av Vatikanstaten genomförde kommissionen den 29 juni 2021 tekniska tester som visade att de intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 som Vatikanstaten utfärdar i enlighet med sitt VA-EUDCC-GW-system är interoperabla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953, vilket möjliggör kontroll av deras äkthet, giltighet och integritet. Kommissionen konstaterade även att de intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten i enlighet med VA-EUDCC-GW-systemet innehåller nödvändiga uppgifter.

| (4) | Den 9 juli 2021 lämnade Vatikanstaten utförlig information till kommissionen om de interoperabla intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas enligt VA-EUDCC-GW-systemet. Vatikanstaten informerade kommissionen om sin uppfattning att dess intyg om vaccination mot covid-19 utfärdas i enlighet med en standard och ett tekniskt system som är driftskompatibla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. Vatikanstaten informerade i detta sammanhang kommissionen om att de intyg om vaccination mot covid-19 som Vatikanstaten utfärdar i enlighet med VA-EUDCC-GW-systemet innehåller de uppgifter som avses i bilagan till förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Den 9 juli 2021 lämnade Vatikanstaten utförlig information till kommissionen om de interoperabla intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas enligt VA-EUDCC-GW-systemet. Vatikanstaten informerade kommissionen om sin uppfattning att dess intyg om vaccination mot covid-19 utfärdas i enlighet med en standard och ett tekniskt system som är driftskompatibla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. Vatikanstaten informerade i detta sammanhang kommissionen om att de intyg om vaccination mot covid-19 som Vatikanstaten utfärdar i enlighet med VA-EUDCC-GW-systemet innehåller de uppgifter som avses i bilagan till förordning (EU) 2021/953.

| (5) | Vatikanstaten informerade dessutom kommissionen om att den kommer att utfärda interoperabla vaccinationsintyg för covid-19-vaccinet Comirnaty. |
| --- | --- |

(5)

Vatikanstaten informerade dessutom kommissionen om att den kommer att utfärda interoperabla vaccinationsintyg för covid-19-vaccinet Comirnaty.

| (6) | Vatikanstaten informerade även kommissionen om att den kommer att godta intyg om vaccination, testning och tillfrisknande som utfärdas av medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) 2021/953. Vatikanstaten informerade kommissionen om att den kommer att godta bevis för vaccinering med vaccin som (efter utlåtande av Europeiska läkemedelsmyndigheten) är godkända i hela EU, vaccin för vilka en behörig myndighet i en medlemsstat har beviljat ett tillfälligt godkännande för försäljning och vaccin som har genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer. Vatikanstaten informerade vidare kommissionen om att den kommer att godta testintyg baserade på NAAT (t.ex. RT-PCR) och antigentester som är uppförda på hälsosäkerhetskommitténs förteckning. Vatikanstaten informerade även kommissionen om att den kommer att godta intyg om tillfrisknande baserade på NAAT (t.ex. RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Vatikanstaten informerade även kommissionen om att den kommer att godta intyg om vaccination, testning och tillfrisknande som utfärdas av medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) 2021/953. Vatikanstaten informerade kommissionen om att den kommer att godta bevis för vaccinering med vaccin som (efter utlåtande av Europeiska läkemedelsmyndigheten) är godkända i hela EU, vaccin för vilka en behörig myndighet i en medlemsstat har beviljat ett tillfälligt godkännande för försäljning och vaccin som har genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer. Vatikanstaten informerade vidare kommissionen om att den kommer att godta testintyg baserade på NAAT (t.ex. RT-PCR) och antigentester som är uppförda på hälsosäkerhetskommitténs förteckning. Vatikanstaten informerade även kommissionen om att den kommer att godta intyg om tillfrisknande baserade på NAAT (t.ex. RT-PCR).

| (7) | Den 22 juli 2021 informerade Vatikanstaten även kommissionen om att personuppgifterna i de intyg om vaccinering, testning och tillfrisknande som utfärdas av medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) 2021/953 endast ska behandlas för att verifiera och bekräfta innehavarens vaccination, testresultat eller tillfrisknande och inte kommer att lagras efteråt. |
| --- | --- |

(7)

Den 22 juli 2021 informerade Vatikanstaten även kommissionen om att personuppgifterna i de intyg om vaccinering, testning och tillfrisknande som utfärdas av medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) 2021/953 endast ska behandlas för att verifiera och bekräfta innehavarens vaccination, testresultat eller tillfrisknande och inte kommer att lagras efteråt.

| (8) | Det föreligger således nödvändiga uppgifter för att fastställa att intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten i enlighet med VA-EUDCC-GW-systemet ska anses vara likvärdiga med de som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(8)

Det föreligger således nödvändiga uppgifter för att fastställa att intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten i enlighet med VA-EUDCC-GW-systemet ska anses vara likvärdiga med de som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953.

| (9) | Intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten i enlighet med VA-EUDCC-GW-systemet bör därför godtas på de villkor som avses i artikel 5.5 i förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

Intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten i enlighet med VA-EUDCC-GW-systemet bör därför godtas på de villkor som avses i artikel 5.5 i förordning (EU) 2021/953.

| (10) | För att detta beslut ska träda i kraft bör Vatikanstaten anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

För att detta beslut ska träda i kraft bör Vatikanstaten anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953.

| (11) | För att skydda unionens intressen, särskilt på folkhälsoområdet, får kommissionen använda sina befogenheter för att tillfälligt upphäva eller upphäva detta beslut om villkoren i artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953 inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

(11)

För att skydda unionens intressen, särskilt på folkhälsoområdet, får kommissionen använda sina befogenheter för att tillfälligt upphäva eller upphäva detta beslut om villkoren i artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953 inte längre är uppfyllda.

| (12) | Mot bakgrund av behovet av att så snart som möjligt ansluta Vatikanstaten till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953 bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(12)

Mot bakgrund av behovet av att så snart som möjligt ansluta Vatikanstaten till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953 bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) nr 2021/953. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) nr 2021/953.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av Vatikanstaten i enlighet med VA-EUDCC-GW-systemet ska, för att underlätta den fria rörligheten inom unionen, behandlas som likvärdiga med de som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953.

Artikel 2

Vatikanstaten ska anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 211, 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorier under covid-19-pandemin (EUT L 211, 15.6.2021, s. 24).

2

---

| 2.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 277/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 277/151

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1273

av den 30 juli 2021

om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av San Marino är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (1), särskilt artikel 8.2, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2021/953 fastställs en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) i syfte att underlätta för innehavarna att utöva sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin. Förordningen ska också bidra till att på ett samordnat sätt gradvis upphäva de inskränkningar i den fria rörligheten som i enlighet med unionsrätten har införts av medlemsstaterna för att begränsa spridningen av SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2021/953 fastställs en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) i syfte att underlätta för innehavarna att utöva sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin. Förordningen ska också bidra till att på ett samordnat sätt gradvis upphäva de inskränkningar i den fria rörligheten som i enlighet med unionsrätten har införts av medlemsstaterna för att begränsa spridningen av SARS-CoV-2.

| (2) | Enligt förordning (EU) 2021/953 kan covid-19-intyg som utfärdas av tredjeländer för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar godtas om kommissionen finner att de utfärdas i enlighet med standarder som ska anses vara likvärdiga med de som fastställs enligt den förordningen. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 (2) ska medlemsstaterna dessutom tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/953 på tredjelandsmedborgare som inte omfattas av den förordningens tillämpningsområde, men som lagligen vistas eller är bosatta på deras territorium och som har rätt att resa till andra medlemsstater i enlighet med unionsrätten. Ett konstaterande om likvärdighet i detta beslut bör därför gälla intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av San Marino för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. På samma sätt ska på grundval av förordning (EU) 2021/954 ett sådant konstaterande om likvärdighet även gälla covid-19-intyg som utfärdas av San Marino för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorium på de villkor som fastställs i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EU) 2021/953 kan covid-19-intyg som utfärdas av tredjeländer för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar godtas om kommissionen finner att de utfärdas i enlighet med standarder som ska anses vara likvärdiga med de som fastställs enligt den förordningen. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 (2) ska medlemsstaterna dessutom tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/953 på tredjelandsmedborgare som inte omfattas av den förordningens tillämpningsområde, men som lagligen vistas eller är bosatta på deras territorium och som har rätt att resa till andra medlemsstater i enlighet med unionsrätten. Ett konstaterande om likvärdighet i detta beslut bör därför gälla intyg om vaccination mot covid-19 som utfärdas av San Marino för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. På samma sätt ska på grundval av förordning (EU) 2021/954 ett sådant konstaterande om likvärdighet även gälla covid-19-intyg som utfärdas av San Marino för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorium på de villkor som fastställs i den förordningen.

| (3) | På begäran av San Marino genomförde kommissionen den 30 juni 2021 tekniska tester som visade att de intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 som San Marino utfärdar i enlighet med systemet för San Marinos digitala covidintyg (smdcc) är interoperabla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953, vilket möjliggör kontroll av deras äkthet, giltighet och integritet. Kommissionen konstaterade även att de covid-19-intyg som utfärdas av San Marino i enlighet med smdcc-systemet innehåller nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

På begäran av San Marino genomförde kommissionen den 30 juni 2021 tekniska tester som visade att de intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 som San Marino utfärdar i enlighet med systemet för San Marinos digitala covidintyg (smdcc) är interoperabla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953, vilket möjliggör kontroll av deras äkthet, giltighet och integritet. Kommissionen konstaterade även att de covid-19-intyg som utfärdas av San Marino i enlighet med smdcc-systemet innehåller nödvändiga uppgifter.

| (4) | Den 14 juli 2021 lämnade San Marino information till kommissionen om de interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 som utfärdas enligt smdcc-systemet. San Marino informerade kommissionen om sin uppfattning att dess covid-19-intyg utfärdas i enlighet med en standard och ett tekniskt system som är driftskompatibla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. San Marino informerade i detta sammanhang kommissionen om att de covid-19-intyg som San Marino utfärdar i enlighet med smdcc-systemet innehåller de uppgifter som avses i bilagan till förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Den 14 juli 2021 lämnade San Marino information till kommissionen om de interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 som utfärdas enligt smdcc-systemet. San Marino informerade kommissionen om sin uppfattning att dess covid-19-intyg utfärdas i enlighet med en standard och ett tekniskt system som är driftskompatibla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. San Marino informerade i detta sammanhang kommissionen om att de covid-19-intyg som San Marino utfärdar i enlighet med smdcc-systemet innehåller de uppgifter som avses i bilagan till förordning (EU) 2021/953.

| (5) | San Marino informerade dessutom kommissionen om att landet kommer att utfärda interoperabla intyg om vaccination mot covid-19. Det handlar i nuläget om vaccinen Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen och Sputnik V. |
| --- | --- |

(5)

San Marino informerade dessutom kommissionen om att landet kommer att utfärda interoperabla intyg om vaccination mot covid-19. Det handlar i nuläget om vaccinen Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen och Sputnik V.

| (6) | San Marino informerade också kommissionen om att landet kommer att utfärda interoperabla intyg enbart för nukleinsyraamplifieringstester (NAAT) eller antigentester som förtecknas i den gemensamma och uppdaterade förteckning över antigentester för covid-19 som godkänts av den hälsosäkerhetskommitté som inrättats genom artikel 17 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (3), på grundval av rådets rekommendation av den 21 januari 2021 (4). |
| --- | --- |

(6)

San Marino informerade också kommissionen om att landet kommer att utfärda interoperabla intyg enbart för nukleinsyraamplifieringstester (NAAT) eller antigentester som förtecknas i den gemensamma och uppdaterade förteckning över antigentester för covid-19 som godkänts av den hälsosäkerhetskommitté som inrättats genom artikel 17 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (3), på grundval av rådets rekommendation av den 21 januari 2021 (4).

| (7) | San Marino informerade även kommissionen om att landet kommer att godta intyg om vaccination, test och tillfrisknande som utfärdats av medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) 2021/953. San Marino informerade kommissionen om att landet kommer att godta bevis för vaccinering med vaccin som (efter utlåtande av Europeiska läkemedelsmyndigheten) är godkända i hela EU, vaccin för vilka en behörig myndighet i en medlemsstat har beviljat ett tillfälligt godkännande för försäljning och vaccin som har genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer. San Marino informerade vidare kommissionen om att det kommer att godta testintyg baserade på NAAT (t.ex. RT-PCR) och antigentester som är uppförda på hälsosäkerhetskommitténs förteckning. San Marino kommer att godta intyg om tillfrisknande baserade på NAAT (t.ex. RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

San Marino informerade även kommissionen om att landet kommer att godta intyg om vaccination, test och tillfrisknande som utfärdats av medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) 2021/953. San Marino informerade kommissionen om att landet kommer att godta bevis för vaccinering med vaccin som (efter utlåtande av Europeiska läkemedelsmyndigheten) är godkända i hela EU, vaccin för vilka en behörig myndighet i en medlemsstat har beviljat ett tillfälligt godkännande för försäljning och vaccin som har genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer. San Marino informerade vidare kommissionen om att det kommer att godta testintyg baserade på NAAT (t.ex. RT-PCR) och antigentester som är uppförda på hälsosäkerhetskommitténs förteckning. San Marino kommer att godta intyg om tillfrisknande baserade på NAAT (t.ex. RT-PCR).

| (8) | Den 22 juli 2021 informerade San Marino även kommissionen om att personuppgifterna i de intyg om vaccinering, testning och tillfrisknande som utfärdas av medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) 2021/953 endast ska behandlas för att verifiera och bekräfta innehavarens vaccination, testresultat eller tillfrisknande och inte kommer att lagras efteråt. |
| --- | --- |

(8)

Den 22 juli 2021 informerade San Marino även kommissionen om att personuppgifterna i de intyg om vaccinering, testning och tillfrisknande som utfärdas av medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) 2021/953 endast ska behandlas för att verifiera och bekräfta innehavarens vaccination, testresultat eller tillfrisknande och inte kommer att lagras efteråt.

| (9) | Det föreligger således nödvändiga uppgifter för att fastställa att covid-19-intyg som utfärdas av San Marino i enlighet med smdcc-systemet ska anses vara likvärdiga med de som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

Det föreligger således nödvändiga uppgifter för att fastställa att covid-19-intyg som utfärdas av San Marino i enlighet med smdcc-systemet ska anses vara likvärdiga med de som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953.

| (10) | Covid-19-intyg som utfärdas av San Marino i enlighet med smdcc-systemet bör därför godtas på de villkor som avses i artiklarna 5.5, 6.5 och 7.8 i förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

Covid-19-intyg som utfärdas av San Marino i enlighet med smdcc-systemet bör därför godtas på de villkor som avses i artiklarna 5.5, 6.5 och 7.8 i förordning (EU) 2021/953.

| (11) | För att detta beslut ska träda i kraft bör San Marino anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

För att detta beslut ska träda i kraft bör San Marino anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953.

| (12) | För att skydda unionens intressen, särskilt på folkhälsoområdet, får kommissionen använda sina befogenheter för att tillfälligt upphäva eller upphäva detta beslut om villkoren i artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953 inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

(12)

För att skydda unionens intressen, särskilt på folkhälsoområdet, får kommissionen använda sina befogenheter för att tillfälligt upphäva eller upphäva detta beslut om villkoren i artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953 inte längre är uppfyllda.

| (13) | Mot bakgrund av behovet av att så snart som möjligt ansluta San Marino till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953 bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av behovet av att så snart som möjligt ansluta San Marino till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953 bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) nr 2021/953. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) nr 2021/953.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 som utfärdas av San Marino i enlighet med smdcc-systemet ska, för att underlätta den fria rörligheten inom unionen, behandlas som likvärdiga med de som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953.

Artikel 2

San Marino ska anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som infördes genom förordning (EU) 2021/953.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 211, 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorier under covid-19-pandemin (EUT L 211, 15.6.2021, s. 24).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (EUT L 293, 5.11.2013, s. 1).

3

(4)  Rådets rekommendation av den 21 januari 2021 om en gemensam ram för användning och validering av antigentester i form av snabbtester och ömsesidigt erkännande i EU av covid-19-testresultat (EUT C 24, 22.1.2021, s. 1).

4

---