# Europeiska unionens L 284/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 284 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången9 augusti 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 284

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången9 augusti 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1308 av den 28 april 2021 om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 vad gäller ändring av förteckningen över unionens inre vattenvägar och de tekniska minimikraven för farkoster | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1309 av den 2 augusti 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Värmländskt skrädmjöl [SGB]) | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1310 av den 6 augusti 2021 om rättelse av vissa språkversioner av förordning (EU) nr 1178/2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygande personal inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (
  1
  ) | 15 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1311 av den 30 juli 2021 om erkännande av Hrvatski Registar Brodova (det kroatiska fartygsregistret) som klassificeringssällskap för fartyg i inlandssjöfart i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 | 17 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1308 av den 28 april 2021 om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 vad gäller ändring av förteckningen över unionens inre vattenvägar och de tekniska minimikraven för farkoster

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1309 av den 2 augusti 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Värmländskt skrädmjöl [SGB])

14

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1310 av den 6 augusti 2021 om rättelse av vissa språkversioner av förordning (EU) nr 1178/2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygande personal inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (
  1
  )

1

15

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1311 av den 30 juli 2021 om erkännande av Hrvatski Registar Brodova (det kroatiska fartygsregistret) som klassificeringssällskap för fartyg i inlandssjöfart i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 9.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 284/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/1308

av den 28 april 2021

om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 vad gäller ändring av förteckningen över unionens inre vattenvägar och de tekniska minimikraven för farkoster

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 av den 14 september 2016 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG (1), särskilt artiklarna 4.2 och 31.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom direktiv (EU) 2016/1629 fastställdes ett harmoniserat system för utfärdande av tekniska certifikat för fartyg i inlandssjöfart som uppfyller enhetliga tekniska krav. |
| --- | --- |

(1)

Genom direktiv (EU) 2016/1629 fastställdes ett harmoniserat system för utfärdande av tekniska certifikat för fartyg i inlandssjöfart som uppfyller enhetliga tekniska krav.

| (2) | I bilaga I till direktiv (EU) 2016/1629 finns en förteckning över unionens inre vattenvägar, uppdelade geografiskt i zonerna 1, 2 och 3. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga I till direktiv (EU) 2016/1629 finns en förteckning över unionens inre vattenvägar, uppdelade geografiskt i zonerna 1, 2 och 3.

| (3) | Indelningen av vattenvägar i olika zoner bestäms av medlemsstaten för vattenvägar på dess territorium. |
| --- | --- |

(3)

Indelningen av vattenvägar i olika zoner bestäms av medlemsstaten för vattenvägar på dess territorium.

| (4) | Klassificeringen av en vattenväg kan ändras, och vattenvägar kan läggas till och strykas, på begäran från den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(4)

Klassificeringen av en vattenväg kan ändras, och vattenvägar kan läggas till och strykas, på begäran från den berörda medlemsstaten.

| (5) | Den 15 maj 2018 begärde Republiken Frankrike att förteckningen över vattenvägar i zon 1 på dess territorium skulle ändras. Den del av bilaga I som avser zon 1 inom unionens inre vattenvägar bör därför ändras genom att zon 1 läggs till för Frankrike. |
| --- | --- |

(5)

Den 15 maj 2018 begärde Republiken Frankrike att förteckningen över vattenvägar i zon 1 på dess territorium skulle ändras. Den del av bilaga I som avser zon 1 inom unionens inre vattenvägar bör därför ändras genom att zon 1 läggs till för Frankrike.

| (6) | Den 9 juli 2019 begärde Konungariket Sverige att förteckningen över vattenvägar i zonerna 1, 2 och 3 på dess territorium skulle ändras genom att ytterligare svenska inre vattenvägar i dessa zoner läggs till. |
| --- | --- |

(6)

Den 9 juli 2019 begärde Konungariket Sverige att förteckningen över vattenvägar i zonerna 1, 2 och 3 på dess territorium skulle ändras genom att ytterligare svenska inre vattenvägar i dessa zoner läggs till.

| (7) | Med tanke på Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen bör bilaga I ändras så att alla hänvisningar till inre vattenvägar på dess territorium stryks. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen bör bilaga I ändras så att alla hänvisningar till inre vattenvägar på dess territorium stryks.

| (8) | I bilaga II till direktiv (EU) 2016/1629 anges att de tekniska kraven för farkoster är de som fastställs i ES-TRIN-standard 2019/1. |
| --- | --- |

(8)

I bilaga II till direktiv (EU) 2016/1629 anges att de tekniska kraven för farkoster är de som fastställs i ES-TRIN-standard 2019/1.

| (9) | Unionens åtgärder på inlandssjöfartens område bör syfta till att säkerställa enhetlighet vid utarbetandet av de tekniska kraven på fartyg i inlandssjöfart i unionen. |
| --- | --- |

(9)

Unionens åtgärder på inlandssjöfartens område bör syfta till att säkerställa enhetlighet vid utarbetandet av de tekniska kraven på fartyg i inlandssjöfart i unionen.

| (10) | Europeiska kommittén för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (Cesni) inrättades den 3 juni 2015 inom ramen för Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen (CCNR) i syfte att utarbeta tekniska standarder för inlandssjöfart på olika områden, särskilt när det gäller fartyg, informationsteknik och besättning. |
| --- | --- |

(10)

Europeiska kommittén för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (Cesni) inrättades den 3 juni 2015 inom ramen för Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen (CCNR) i syfte att utarbeta tekniska standarder för inlandssjöfart på olika områden, särskilt när det gäller fartyg, informationsteknik och besättning.

| (11) | Vid sitt möte den 13 oktober 2020 antog Cesni en ny europeisk standard för fastställande av tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, närmare bestämt ES-TRIN 2021/1 (2). I ES-TRIN-standarden fastställs de enhetliga tekniska krav som krävs för att säkerställa säkerheten för fartyg i inlandssjöfart. Den innehåller bestämmelser om varvsindustrin, inredning och utrustning för fartyg i inlandssjöfart, särskilda bestämmelser för vissa kategorier av fartyg som passagerarfartyg, skjutbogserade konvojer och containerfartyg, bestämmelser om utrustning för automatiska identifieringssystem, bestämmelser om identifiering av fartyg, en förlaga till intyg och register, övergångsbestämmelser samt anvisningar för tillämpningen av den tekniska standarden. |
| --- | --- |

(11)

Vid sitt möte den 13 oktober 2020 antog Cesni en ny europeisk standard för fastställande av tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, närmare bestämt ES-TRIN 2021/1 (2). I ES-TRIN-standarden fastställs de enhetliga tekniska krav som krävs för att säkerställa säkerheten för fartyg i inlandssjöfart. Den innehåller bestämmelser om varvsindustrin, inredning och utrustning för fartyg i inlandssjöfart, särskilda bestämmelser för vissa kategorier av fartyg som passagerarfartyg, skjutbogserade konvojer och containerfartyg, bestämmelser om utrustning för automatiska identifieringssystem, bestämmelser om identifiering av fartyg, en förlaga till intyg och register, övergångsbestämmelser samt anvisningar för tillämpningen av den tekniska standarden.

| (12) | Bilaga II till direktiv (EU) 2016/1629 bör därför ändras så att de tekniska krav för farkoster som föreskrivs är de som fastställs i ES-TRIN 2021/1, och de bör tillämpas från och med den 1 januari 2022. |
| --- | --- |

(12)

Bilaga II till direktiv (EU) 2016/1629 bör därför ändras så att de tekniska krav för farkoster som föreskrivs är de som fastställs i ES-TRIN 2021/1, och de bör tillämpas från och med den 1 januari 2022.

| (13) | Direktiv (EU) 2016/1629 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Direktiv (EU) 2016/1629 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv (EU) 2016/1629 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| 2. | Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.2 ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 april 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 252, 16.9.2016, s. 118.

1

(2)  Resolution CESNI 2020-II-1.

2

---

BILAGA I

”BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER UNIONENS INRE VATTENVÄGAR, UPPDELADE GEOGRAFISKT I ZONERNA 1, 2 OCH 3

KAPITEL 1

Zon 1

Frankrike

Nedströms den transversala havsgränsen i flodmynningarna vid Seine, Loire, Gironde och Rhône.

Tyskland

| Ems | Från en linje som förbinder f.d. Greetsiel-fyrtornet och den västra piren vid hamninloppet i Eemshaven i riktning ut mot havet till latitud N 53°30′ och longitud E 6°45′, dvs. något utanför läktringsområdet för torrlastfartyg i Alte Ems i riktning mot havet (1). |
| --- | --- |

Ems

Från en linje som förbinder f.d. Greetsiel-fyrtornet och den västra piren vid hamninloppet i Eemshaven i riktning ut mot havet till latitud N 53°30′ och longitud E 6°45′, dvs. något utanför läktringsområdet för torrlastfartyg i Alte Ems i riktning mot havet (1).

Polen

Den del av Pomorskabukten som ligger söder om den linje som förbinder Nord Perd på ön Rügen och Niechorze fyr.

Den del av Gdańskbukten som ligger söder om den linje som förbinder Hels fyr och bojen vid infarten till Baltijsk hamn.

Sverige

Sjön Vänern, i söder avgränsad av latitudparallellen genom sjömärket Bastungsgrunden.

Sjön Vättern

Brofjorden–Donsö

Det område som avgränsas av fastlandet eller gränsen för zon 2 eller 3 och av en linje från Grötös sydligaste punkt via Gåsös västligaste punkt, Härmanös nordligaste punkt, Härmanö huvud, Vedholmen, Danholmen, centrum av Mollön, fyren Räbbehuvud, fyren S:t Olovs nedre, Flatholmens sydöstligaste punkt, fyren Åstol, fyren Marstrand, fyren Sälö, fyren Kågholmens nedre, fyren Tanneskär, fyren Buskärs Knöte, fyren Rivö fjord övre till fyren Rivö.

Norra Öregrundsgrepen

Området mellan fastlandet och Gräsö, avgränsat i norr av latitudparallellen genom fyren Engelska grundet och i söder av longituden genom ensfyren Öregrund övre.

Söderarm–Sandhamn

Det område som avgränsas av gränsen för zon 2 och av en linje från ensfyren Tyvö via fyren Söderarm, den övre ensfyren vid Söderarms lotsplats, och fyren Prästkobben till sjömärket Korsö.

Jungfrufjärden

Det område som avgränsas av fastlandet eller gränsen för zon 2 och av en linje från Nämdös västligaste punkt via Mörtö-Bunsöns västligaste punkt till sjömärket Ornöhuvud.

Mysingen–Landsort

Det område som avgränsas av gränsen för zon 2 och av en linje från fyren Utö via Nåttarös sydligaste punkt, fyren Måsknuv, och fyren Viksten till fyren Landsort.

Landsort–Arkö

Det område som avgränsas av fastlandet eller gränserna för zon 2 eller 3 och av en linje från fyren Landsort via Enskärs sydligaste punkt och fyren Norra Kränkan till Marö Kupa.

Valdemarsviken och Gryts skärgård

Det område som avgränsas av fastlandet eller gränserna för zon 2 och av en linje från sjömärket Gubbö Kupa via fyren Häradsskär och fyren Hägerökarten till Kvädös sydligaste punkt.

Norra Kalmarsund–Västervik

Det område som avgränsas av fastlandet och av en linje från Hallmare Skackel via fyren Aleskär, fyren Idö, fyren Idö Stångskär, fyren Strupö Ljungskär, position N 57°20′00′′ E 016°48′00′′, och sjömärket Enerumsgrund till Ölands nordligaste punkt och vidare via Ölands nordvästra kust, och i söder av latitudparallellen till latitud N 56°51′00′′.

Södra Kalmarsund

Det område mellan fastlandet och Öland som i norr avgränsas av en linje från Dunö udde (på fastlandet) till Beijerhamn på Öland och i söder av latitudparallellen till latitud N 56°15′00′′.

Zon 2

Tjeckien

Lipnoreservoaren

Tyskland

| Ems | Från en linje som går tvärsöver Ems nära inloppet till Papenburgs hamn mellan f.d. pumpstationen i Diemen och öppningen i fördämningen vid Halte till en linje som förbinder det f.d. Greetsiel-fyrtornet och västra piren i hamninloppet i Eemshaven |
| --- | --- |
| Jade | Innanför en linje som förbinder f.d. fyren i Schillig och Langwardens kyrktorn |
| Weser | Från nordvästra hörnet av järnvägsbron i Bremen till en linje som förbinder Langwardens och Cappels kyrktorn, inklusive förgreningarna Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm och Schweiburg |
| Elbe med Bütztflether
  Süderelbe (från km 0,69 till mynningen i Elbe), Ruthenstrom (från km 3,75 till mynningen i Elbe),
  Wischhafener Süderelbe (från km 8,03 till mynningen i Elbe) | Från nedre gränsen för Hamburgs hamn till en linje som förbinder sjömärket i Döse och det västra hörnet av fördämningen i Friedrichskoog (Dieksand), inklusive tillflödena Nebenelbe och Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau och Stör (i samtliga fall från mynningen till fördämningen) |
| Meldorfer Bucht | Innanför en linje som förbinder västra hörnet av fördämningen i Friedrichskoog (Dieksand) och västra pirhuvudet i Büsum |
| Eider | Från Giselau-kanalens mynning (km 22,64) till linjen mellan mitten av fästningen (Tränke) och kyrktornet i Vollerwiek |
| Gieslau-kanalen | Från mynningen i Eider till mynningen i Nord-Ostsee-Kanal |
| Flensburger Förde | Innanför en linje som förbinder Kegnäs fyrtorn och Birknack och norrut från gränsen mellan Tyskland och Danmark i Flensburger Förde |
| Schlei | Innanför en linje mellan pirhuvudena i Schleimünde |
| Eckernförder Bucht | Innanför en linje som förbinder Boknis-Eck och den nordvästra spetsen av fastlandet nära Dänisch Nienhof |
| Kieler Förde | Innanför en linje som förbinder Bülks fyrtorn och sjökrigsmonumentet i Laboe |
| Nord-Ostsee-Kanal inklusive Audorfer See och Schirnauer See | Från en linje som förbinder pirhuvudena i Brunsbüttel till en linje som förbinder signalerna i Kiel-Holtenau, inklusive Obereidersee och Enge, Audorfer See, Borgstedter See och Enge, Schirnauer See, Flemhuder See och Achterwehrer-kanalen |
| Trave | Från nordvästra hörnet av lyftbron för järnvägen i Lübeck med Pötenitzer Wiek och Dassower See till en linje som förbinder de södra inre och de norra yttre pirhuvudena i Travemünde |
| Leda | Från inloppet till yttre hamnen vid havsslussen i Leer till mynningen i Eems |
| Hunte | Från Oldenburgs hamn och från 140 m nedströms från Amalienbrücke i Oldenburg till mynningen i Weser |
| Lesum | Från Hammes och Wümmes sammanflöde (km 0,00) till mynningen i Weser |
| Este | Nedströms slussen i Buxtehude (km 0,25) till mynningen i Elbe |
| Lühe | Nedströms Au-Mühle i Horneburg (km 0,00) till mynningen i Elbe |
| Schwinge | Från det norra hörnet av Salztor-slussen i Stade till mynningen i Elbe |
| Oste | Från 210 m över mittlinjen på trafikbron över Oste-fördämningen (km 69,360) till mynningen i Elbe |
| Pinnau | Från sydvästra hörnet av järnvägsbron i Pinneberg till mynningen i Elbe |
| Krückau | Från sydvästra hörnet av bron till/från Wedenkamp i Elmshorn till mynningen i Elbe |
| Stör | Från tidvattenmätaren i Rensing till mynningen i Elbe |
| Freiburger Hafenpriel | Från östra hörnet av slussen i Freiburg an der Elbe till mynningen i Elbe |
| Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff och hamnområdet i Wismar | Ut mot havet till en linje mellan Hoher Wieschendorf Huk och Timmendorfs fyr och en linje som förbinder Gollwitzs fyr på ön Poel och Wustrow-halvöns södra udde |
| Warnow, inklusive Breitling och förgreningar | Nedströms från kvarndammen från norra hörnet av Geinitzbrücke i Rostock mot havet till en linje som förbinder de norra punkterna av Warnemündes västra och östra pirar |
| Farvatten som omges av fastlandet samt halvöarna Darß och Zingst och öarna Hiddensee och Rügen (inklusive hamnområdet i Stralsund) | Ut mot havet mellan | halvön Zingst och ön Bock: till latitud N 54°26′42′′; |

Ems

Från en linje som går tvärsöver Ems nära inloppet till Papenburgs hamn mellan f.d. pumpstationen i Diemen och öppningen i fördämningen vid Halte till en linje som förbinder det f.d. Greetsiel-fyrtornet och västra piren i hamninloppet i Eemshaven

Jade

Innanför en linje som förbinder f.d. fyren i Schillig och Langwardens kyrktorn

Weser

Från nordvästra hörnet av järnvägsbron i Bremen till en linje som förbinder Langwardens och Cappels kyrktorn, inklusive förgreningarna Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm och Schweiburg

Elbe med Bütztflether

Süderelbe (från km 0,69 till mynningen i Elbe), Ruthenstrom (från km 3,75 till mynningen i Elbe),

Wischhafener Süderelbe (från km 8,03 till mynningen i Elbe)

Från nedre gränsen för Hamburgs hamn till en linje som förbinder sjömärket i Döse och det västra hörnet av fördämningen i Friedrichskoog (Dieksand), inklusive tillflödena Nebenelbe och Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau och Stör (i samtliga fall från mynningen till fördämningen)

Meldorfer Bucht

Innanför en linje som förbinder västra hörnet av fördämningen i Friedrichskoog (Dieksand) och västra pirhuvudet i Büsum

Eider

Från Giselau-kanalens mynning (km 22,64) till linjen mellan mitten av fästningen (Tränke) och kyrktornet i Vollerwiek

Gieslau-kanalen

Från mynningen i Eider till mynningen i Nord-Ostsee-Kanal

Flensburger Förde

Innanför en linje som förbinder Kegnäs fyrtorn och Birknack och norrut från gränsen mellan Tyskland och Danmark i Flensburger Förde

Schlei

Innanför en linje mellan pirhuvudena i Schleimünde

Eckernförder Bucht

Innanför en linje som förbinder Boknis-Eck och den nordvästra spetsen av fastlandet nära Dänisch Nienhof

Kieler Förde

Innanför en linje som förbinder Bülks fyrtorn och sjökrigsmonumentet i Laboe

Nord-Ostsee-Kanal inklusive Audorfer See och Schirnauer See

Från en linje som förbinder pirhuvudena i Brunsbüttel till en linje som förbinder signalerna i Kiel-Holtenau, inklusive Obereidersee och Enge, Audorfer See, Borgstedter See och Enge, Schirnauer See, Flemhuder See och Achterwehrer-kanalen

Trave

Från nordvästra hörnet av lyftbron för järnvägen i Lübeck med Pötenitzer Wiek och Dassower See till en linje som förbinder de södra inre och de norra yttre pirhuvudena i Travemünde

Leda

Från inloppet till yttre hamnen vid havsslussen i Leer till mynningen i Eems

Hunte

Från Oldenburgs hamn och från 140 m nedströms från Amalienbrücke i Oldenburg till mynningen i Weser

Lesum

Från Hammes och Wümmes sammanflöde (km 0,00) till mynningen i Weser

Este

Nedströms slussen i Buxtehude (km 0,25) till mynningen i Elbe

Lühe

Nedströms Au-Mühle i Horneburg (km 0,00) till mynningen i Elbe

Schwinge

Från det norra hörnet av Salztor-slussen i Stade till mynningen i Elbe

Oste

Från 210 m över mittlinjen på trafikbron över Oste-fördämningen (km 69,360) till mynningen i Elbe

Pinnau

Från sydvästra hörnet av järnvägsbron i Pinneberg till mynningen i Elbe

Krückau

Från sydvästra hörnet av bron till/från Wedenkamp i Elmshorn till mynningen i Elbe

Stör

Från tidvattenmätaren i Rensing till mynningen i Elbe

Freiburger Hafenpriel

Från östra hörnet av slussen i Freiburg an der Elbe till mynningen i Elbe

Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff och hamnområdet i Wismar

Ut mot havet till en linje mellan Hoher Wieschendorf Huk och Timmendorfs fyr och en linje som förbinder Gollwitzs fyr på ön Poel och Wustrow-halvöns södra udde

Warnow, inklusive Breitling och förgreningar

Nedströms från kvarndammen från norra hörnet av Geinitzbrücke i Rostock mot havet till en linje som förbinder de norra punkterna av Warnemündes västra och östra pirar

Farvatten som omges av fastlandet samt halvöarna Darß och Zingst och öarna Hiddensee och Rügen (inklusive hamnområdet i Stralsund)

Ut mot havet mellan

halvön Zingst och ön Bock: till latitud N 54°26′42′′;

| | öarna Bock och Hiddensee: till en linje som förbinder ön Bocks norra udde och ön Hiddensees södra udde; |
| --- | --- |

öarna Bock och Hiddensee: till en linje som förbinder ön Bocks norra udde och ön Hiddensees södra udde;

| | ön Hiddensee och ön Rügen (Bug): till en linje som förbinder Neubessins sydöstra udde och Buger Haken |
| --- | --- |

ön Hiddensee och ön Rügen (Bug): till en linje som förbinder Neubessins sydöstra udde och Buger Haken

Kleine Jasmunder Bodden

Greifswalder Bodden

Bodden ut mot havet till en linje från Thiessower Hakens östra udde (Südperd) till ön Rudens östra udde och vidare till ön Usedoms norra udde (N 54°10′37′′ E 13°47′51′′)

Ryck

Österut från Steinbecker-bron i Greifswald till förbindelselinjen över vågbrytarnas utskjutande delar

Farvatten som omges av fastlandet samt ön Usedom (Peenestrom, inklusive hamnområdet i Wolgast samt Achterwasser och Oder Haff)

Österut fram till gränsen till Polen i Stettiner Haff

Uecker

Från det sydvästra hörnet av trafikbron i Ueckermünde till förbindelselinjen över vågbrytarnas utskjutande delar

Anmärkning: När det gäller fartyg med hemmahamn i en annan stat ska artikel 32 i Ems-Dollart-fördraget av den 8 april 1960 (BGBl. 1963 II, p. 602) beaktas.

Frankrike

Gironde från kilometertavlan (KP 48,50) till nedströmsdelen av spetsen av Ile de Patiras, till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som förbinder Pointe de Grave med Pointe de Suzac

Loire från Cordemais (KP 25) till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som förbinder Pointe de Mindin med Pointe de Penhoët

Seine från början av Tancarville-kanalen till den transversala havsgräns som utgörs av linjen från Cape Hode, på den högra stranden, till den punkt, på den vänstra stranden, där den planerade fördämningen möter kusten nedanför Berville

Vilaine från Arzal-dammen till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som förbinder Pointe du Scal med Pointe du Moustoir

Genèvesjön

Ungern

Balatonsjön

Nederländerna

Dollard

Eems

Vadehavet (Waddenzee): inklusive förbindelselederna till Nordsjön

Ijsselmeer: inklusive Markermeer och IJmeer men exklusive Gouwzee

Nieuwe Waterweg och Scheur

Caland-kanalen väster om Benelux-hamnen

Hollands Diep

Breeddiep, Beer-kanalen och de hamnar som är förbundna med den

Haringvliet och Vuile Gat: inklusive vattenvägarna mellan Goeree-Overflakkee å ena sidan och Voorne-Putten och Hoeksche Waard å andra sidan

Hellegat

Volkerak

Krammer

Grevelingenmeer och Brouwerschavensche Gat: inklusive alla vattenvägar mellan Schouwen-Duiveland och Goeree-Overflakkee

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Oosterschelde och Roompot: inklusive vattenvägarna mellan Walcheren, Noord-Beveland och Zuid-Beveland å ena sidan och Schouwen-Duiveland och Tholen å andra sidan exklusive Schelde–Rhen-kanalen

Schelde och Westerschelde och dess mynning mot havet: inklusive vattenvägarna mellan Zeeländska Flandern (Zeeuws-Vlaanderen) å ena sidan och Walcheren och Zuid-Beveland å andra sidan exklusive Schelde–Rhen-kanalen

Polen

Szczecinbukten

Kamieńbukten

Wisłabukten

Puckviken

Włocławski reservoar

Śniardwysjön

Niegocinsjön

Mamrysjön

Sverige

Lysekil–Orust–Tjörn

Det område som avgränsas av fastlandet och av en linje från Släggö i Lysekil till Skaftölandet i bäring 170 grader, en linje från fyren Islandsberg till Lavösund, en linje från fyren Lyr i bäring 300 grader till fastlandet öster om Mollösund, en linje från Lyrs sydligaste punkt till Björholmen, och i den norra delen av Hakefjorden av den linje som utgörs av latitudparallellen till latitud N 58°01′00′′.

Göteborgs södra skärgård

Det område som avgränsas av fastlandet eller gränsen för zon 3 och av en linje från västra delen av hamnen Arendal via Knippleholmen, fyren Rivö, fyren Rivö fjord övre, sjömärket Känsö torn, fyren Kårholmeskär, och fyren Rättaren till Askims nabbe.

Öregrund–Norrtälje

Det område mellan fastlandet och Gräsö som i norr avgränsas av longituden genom ensfyren Öregrund övre, och mot havet avgränsas av en linje mellan Äspskäret och fyren Råstensudde, en linje över Singsundet, broarna över Fygdströmmen, och en linje från Dejeudden via fyren Arholma till fyren Tyvö.

Norrtälje–Nämdö

Det område som avgränsas av fastlandet eller av gränserna för zon 2 eller 3 och av en linje från fyren Tyvö via fyren Idskärskobben, Svartlögas västligaste punkt, fyren Stenkobbsgrund, sjömärket Korsö, och Nämdös västligaste punkt till Björnös sydligaste punkt.

Dalarö–Torö

Det område som avgränsas av fastlandet och av en linje från Klacknäset via sjömärket Ornöhuvud, Näset på Ornö, Utös nordligaste punkt, fyren Utö, fyren Älvsnabben, Norra Stegholmen, Yttre Gården, Valsudden på Järflotta, och Långsudden på Järflotta till Torös östligaste punkt.

Torö–Oxelösund

Det område som avgränsas av fastlandet eller av gränsen för zon 3 och av en linje från Torö kyrka via fyren Fifång, fyren Kockelhällan, Lacka torn, Kittelös östligaste punkt, fyren Trutbådan, fyren Beten, och sjömärket Femörehuvud till Svartudden norr om fyren Kungshamn övre.

Bråviken, Slätbaken och Östergötlands skärgård

Det område som avgränsas av fastlandet (i västra Bråviken från Hamnbron i Norrköping, i västra Slätbaken från Mems sluss) och av en linje från fyren Gullängsberget via sjömärket Arkö, Marö kupa, sjömärket Kupa klint, Birkskärs västligaste punkt, och sjömärket Gubbö kupa till Dalaudde söder om Orren.

Centrala Kalmarsund

Det område som i väster avgränsas av fastlandet, i öster av Öland, i norr av latitudparallellen till latitud N 56°51′00′′ och i söder av en linje från Dunö udde (på fastlandet) till Beijerhamn på Öland.

KAPITEL 2

Zon 3

Belgien

Maritima Schelde (nedströms från redden i Antwerpen)

Bulgarien

Donau: Från km 845,650 till km 374,100

Tjeckien

Reservoarer: Brněnská (Kníničky), Jesenice, Nechranice, Nové Mlýny III, Orlík, Rozkoš, Slapy, Těrlicko och Žermanice

Grustagssjöar: Ostrožná Nová Ves och Tovačov

Tyskland

| Donau | Från Kelheim (km 2 414,72 ) till gränsen mellan Tyskland och Österrike vid Jochenstein |
| --- | --- |
| Rhen med Lampertheimer Altrhein (från km 4,75 till Rhen), Altrhein Stockstadt-Erfelden (från km 9,80 till Rhen) | Från gränsen mellan Tyskland och Schweiz till gränsen mellan Tyskland och Nederländerna |
| Elbe (Norderelbe) inklusive Süderelbe och Köhlbrand | Från Elbe-Seiten-Kanals mynning till nedre gränsen för Hamburgs hamn |
| Müritz | |

Donau

Från Kelheim (km 2 414,72 ) till gränsen mellan Tyskland och Österrike vid Jochenstein

Rhen med Lampertheimer Altrhein (från km 4,75 till Rhen), Altrhein Stockstadt-Erfelden (från km 9,80 till Rhen)

Från gränsen mellan Tyskland och Schweiz till gränsen mellan Tyskland och Nederländerna

Elbe (Norderelbe) inklusive Süderelbe och Köhlbrand

Från Elbe-Seiten-Kanals mynning till nedre gränsen för Hamburgs hamn

Müritz

Frankrike

| Adour från Bec du Gave till havet |
| --- |

Adour från Bec du Gave till havet

| Aulne från Châteaulin-slussen till den transversala havsgräns som utgörs av Passage de Rosnoën |
| --- |

Aulne från Châteaulin-slussen till den transversala havsgräns som utgörs av Passage de Rosnoën

| Blavet från Pontivy till Pont du Bonhomme |
| --- |

Blavet från Pontivy till Pont du Bonhomme

| Calais-kanalen |
| --- |

Calais-kanalen

| Charente från bron vid Tonnay-Charente till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som passerar genom centrum av fyren nedströms på den vänstra stranden och genom centrum av Fort de la Pointe |
| --- |

Charente från bron vid Tonnay-Charente till den transversala havsgräns som utgörs av linjen som passerar genom centrum av fyren nedströms på den vänstra stranden och genom centrum av Fort de la Pointe

| Dordogne från sammanflödet med Lidoire till Bec d’Ambès |
| --- |

Dordogne från sammanflödet med Lidoire till Bec d’Ambès

| Garonne från bron vid Castet en Dorthe till Bec d’Ambès |
| --- |

Garonne från bron vid Castet en Dorthe till Bec d’Ambès

| Gironde från Bec d’Ambès till den transversala linjen vid KP 48,50 genom spetsen (nedströms) av Ile de Patiras |
| --- |

Gironde från Bec d’Ambès till den transversala linjen vid KP 48,50 genom spetsen (nedströms) av Ile de Patiras

| Hérault från hamnen i Bessan till havet, till den övre tidvattenlinjen |
| --- |

Hérault från hamnen i Bessan till havet, till den övre tidvattenlinjen

| Isle från sammanflödet med Dronne till sammanflödet med Dordogne |
| --- |

Isle från sammanflödet med Dronne till sammanflödet med Dordogne

| Loire från sammanflödet med Maine till Cordemais (KP 25) |
| --- |

Loire från sammanflödet med Maine till Cordemais (KP 25)

| Marne från bron vid Bonneuil (KP 169bis900) och slussen vid Saint-Maur till sammanflödet med Seine |
| --- |

Marne från bron vid Bonneuil (KP 169bis900) och slussen vid Saint-Maur till sammanflödet med Seine

| Rhen |
| --- |

Rhen

| Nive från Haïtze-dammen vid Ustaritz till sammanflödet med Adour |
| --- |

Nive från Haïtze-dammen vid Ustaritz till sammanflödet med Adour

| Oise från Janville-slussen till sammanflödet med Seine |
| --- |

Oise från Janville-slussen till sammanflödet med Seine

| Orb från Sérignan till havet, till den övre tidvattenlinjen |
| --- |

Orb från Sérignan till havet, till den övre tidvattenlinjen

| Rhône från gränsen mot Schweiz till havet, med undantag för Petit Rhône |
| --- |

Rhône från gränsen mot Schweiz till havet, med undantag för Petit Rhône

| Saône från bron Pont de Bourgogne vid Chalon-sur-Saône till sammanflödet med Rhône |
| --- |

Saône från bron Pont de Bourgogne vid Chalon-sur-Saône till sammanflödet med Rhône

| Seine från slussen vid Nogent-sur-Seine till början av Tancarville-kanalen |
| --- |

Seine från slussen vid Nogent-sur-Seine till början av Tancarville-kanalen

| Sèvre Niortaise från slussen vid Marans vid den transversala havsgränsen mittemot vakthuset vid mynningen |
| --- |

Sèvre Niortaise från slussen vid Marans vid den transversala havsgränsen mittemot vakthuset vid mynningen

| Somme från nedströmssidan av bron Pont de la Portelette vid Abbeville till viadukten på järnvägen mellan Noyelles och Saint-Valéry-sur-Somme |
| --- |

Somme från nedströmssidan av bron Pont de la Portelette vid Abbeville till viadukten på järnvägen mellan Noyelles och Saint-Valéry-sur-Somme

| Vilaine från Redon (KP 89,345) till Arzal-dammen |
| --- |

Vilaine från Redon (KP 89,345) till Arzal-dammen

| Amancesjön |
| --- |

Amancesjön

| Annecysjön |
| --- |

Annecysjön

| Biscarossesjön |
| --- |

Biscarossesjön

| Bourgetsjön |
| --- |

Bourgetsjön

| Carcanssjön |
| --- |

Carcanssjön

| Cazauxsjön |
| --- |

Cazauxsjön

| Der-Chantecoqsjön |
| --- |

Der-Chantecoqsjön

| Guerlédansjön |
| --- |

Guerlédansjön

| Hourtinsjön |
| --- |

Hourtinsjön

| Lacanausjön |
| --- |

Lacanausjön

| Orientsjön |
| --- |

Orientsjön

| Pareloupsjön |
| --- |

Pareloupsjön

| Parentissjön |
| --- |

Parentissjön

| Sanguinetsjön |
| --- |

Sanguinetsjön

| Serre-Ponçonsjön |
| --- |

Serre-Ponçonsjön

| Templesjön |
| --- |

Templesjön

Kroatien

Donau: från km 1 295 + 500 till km 1 433 + 100

Floden Drava: från km 0 till km 198 + 600

Floden Sava: från km 210 + 800 till km 594 + 000

Floden Kupa: från km 0 till km 5 + 900

Floden Una: från km 0 till km 15

Ungern

Donau: från km 1 812 till km 1 433

Donau Moson: från km 14 till km 0

Donau Szentendre: från km 32 till km 0

Donau Ráckeve: från km 58 till km 0

Floden Tisza: från km 685 till km 160

Floden Dráva: från km 198 till km 70

Floden Bodrog: från km 51 till km 0

Floden Kettős Körös: från km 23 till km 0

Floden Hármas Körös: från km 91 till km 0

Sió-kanalen: från km 23 till km 0

Velencesjön

Fertősjön

Nederländerna

Rhen

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, Afgesloten IJ, Noordzeekanaal, IJmuidens hamn, Rotterdams hamnområde, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch-kanalen, Boven Rijn, Pannersdensch-kanalen, Geldersche IJssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam–Rhen-kanalen, Veerse Meer, Schelde–Rhen-kanalen till mynningen i Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Maas nedanför Venlo, Gooimeer, Europoort, Calandkanaal (öster om Benelux-hamnen), Hartelkanaal

Österrike

Donau: från gränsen till Tyskland till gränsen till Slovakien

Inn: från mynningen till Passau-Inglings kraftverk

Traun: från mynningen till km 1,80

Enns: från mynningen till km 2,70

March: till km 6,00

Polen

Floden Biebrza från mynningen av Augustowski-kanalen till mynningen i floden Narew

Floden Brda från sammanflödet med Bydgoski-kanalen i Bydgoszcz till mynningen i floden Wisła

Floden Bug från mynningen av floden Muchawiec till mynningen i floden Narew

Dąbiesjön till gränsen mot inre farvatten

Augustowski-kanalen från sammanflödet med floden Biebrza till statsgränsen, tillsammans med sjöarna längs kanalens lopp

Bartnicki-kanalen från Ruda Woda-sjön till Bartężeksjön, tillsammans med Bartężeksjön

Bydgoski-kanalen

Elbląski-kanalen från Druznosjön till Jezioraksjön och Szeląg Wielki-sjön, tillsammans med dessa sjöar och sjöarna längs kanalens lopp, och en förgrening i riktning mot Zalewo från Jezioraksjön till och med Ewingisjön

Gliwicki-kanalen tillsammans med Kędzierzyński-kanalen

Jagielloński-kanalen från sammanflödet med floden Elbląg till floden Nogat

Łączański-kanalen

Ślesiński-kanalen med sjöarna belägna längs denna kanals lopp och Gopłosjön

Żerański-kanalen

Floden Martwa Wisła från floden Wisła i Przegalina till gränsen mot inre farvatten

Floden Narew från mynningen av floden Biebrza till mynningen i floden Wisła, tillsammans med Zegrzyńskisjön

Floden Nogat från floden Wisła till mynningen i Wisłabukten

Floden Noteć (övre) från Gopłosjön till sammanflödet med Górnonotecki-kanalen samt Górnonotecki-kanalen och floden Noteć (nedre) från sammanflödet med Bydgoski-kanalen till mynningen i floden Warta

Floden Nysa Łużycka från Gubin till mynningen av floden Oder

Floden Oder från staden Racibórz till sammanflödet med floden östra Oder som övergår i floden Regalica från passagen Klucz-Ustowo, tillsammans med den floden och dess bifloder till Dąbiesjön samt en förgrening av floden Oder från slussen Opatowice till slussen i staden Wrocław

Floden västra Oder från dammen i Widuchowa (704,1 km av floden Oder) till gränsen mot inre farvatten, tillsammans med bifloder samt passagen Klucz-Ustowo, som förenar floden östra Oder med floden västra Oder

Floden Parnica och Parnicki-passagen från floden västra Oder till gränsen mot inre farvatten

Floden Pisa från Rośsjön till mynningen i floden Narew

Floden Szkarpawa från floden Wisła till mynningen i Wisłabukten

Floden Warta från Ślesińskisjön till mynningen i floden Oder

De stora masuriska sjöarna, omfattande de sjöar som förenas av de floder och kanaler som utgör ett huvudlopp från och med Rośsjön i Pisz till och med Węgorzewski-kanalen i Węgorzewo, tillsammans med sjöarna Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty och Święcajty, tillsammans med Giżycki-kanalen och Niegociński-kanalen och Piękna Góra-kanalen, samt en förgrening från och med Ryńskiesjön i Ryn till Nidzkiesjön (fram till 3 km, till gränsen mot Nidzkiesjöns naturreservat), tillsammans med sjöarna Bełdany, Guzianka Mała och Guzianka Wielka

Floden Wisła från mynningen av floden Przemsza till sammanflödet med Łączański-kanalen samt från den kanalens mynning i Skawina till floden Wisłas mynning i Gdańsk-bukten, utom Włocławski-reservoaren

Rumänien

Donau: Från gränsen mellan Serbien och Rumänien (km 1 075) till Svarta havet vid Sulina-armen.

Donau–Svartahavskanalen (64,410 km lång): Från sammanflödet med floden Donau, vid km 299,300 av Donau vid Cernavodă (respektive km 64,410 av kanalen), till Constanta södra hamn–Agigea (km ”0” av kanalen).

Poarta Albă–Midia Năvodari-kanalen (34,600 km lång): Från sammanflödet med Donau–Svartahavskanalen vid km 29,410 vid Poarta Albă (respektive km 27,500 av kanalen) till Midia hamn (km ”0” av kanalen)

Slovakien

Donau: Från km 1 880,26 till km 1 708,20

Donaukanalen: Från km 1 851,75 till km 1 811,00

Floden Váh: Från km 0,00 till km 70,00

Floden Morava: Från km 0,00 till km 6,00

Floden Bodrog: Från km 49,68 till km 64,85

Reservoarer: Oravská Priehrada, Liptovská Mara, Zemplínska Šírava

Sverige

Sjön Mälaren

Saltsjön, Stockholms hamnar och Värmdölandet

Det område som från Mälarens utlopp i Stockholm, via Norrström, Slussen respektive Hammarbyslussen avgränsas av fastlandet och Lidingöbron, och av en linje genom fyren Elfviksgrund i bäring 135–315 grader, en linje mellan Mellangårdsholmen och Högklevsudde i Baggensfjärden, Örsundet mellan Ingarö och Fågelbrolandet, en linje från Rönnäsudd via fyren Tegelhällan och fyren Runö till Talatta på Djurö, och en linje över Vindöström mellan Vindö och Värmdölandet, och dessutom av öarna i området.

Södertälje kanal och Södertälje hamnar

Södertälje kanal och Södertälje hamnar, som i norr avgränsas av Södertälje sluss och i söder av latitudparallellen till latitud N 59°09′00′′.

Trollhätte kanal, Göta älv och Nordre älv

Området från latitudparallellen genom Bastungsgrundens sjömärke i den södra delen av Vänern till Älvsborgsbron, och i Nordre älv till longituden genom E 11°45′00′′.

Göta kanal

I öster från Mems sluss till Motalabron, inklusive sjöarna Asplången, Roxen och Boren, i väster från longituden genom fyren Rödesund Norra Yttre vid Karlsborg till Sjötorps sluss, inklusive det sjösystem genom vilket kanalen passerar.

| (1) | När det gäller fartyg med en annan hemmahamn ska artikel 32 i Ems-Dollart-fördraget av den 8 april 1960 (BGBl. 1963 II, s. 602) beaktas. |
| --- | --- |

(1)

---

BILAGA II

”BILAGA II

TEKNISKA MINIMIKRAV FÖR FARKOSTER SOM TRAFIKERAR INRE VATTENVÄGAR I ZONERNA 1, 2, 3 OCH 4

De tekniska kraven för farkoster är de som anges i ES-TRIN-standarden 2021/1.

---

| 9.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 284/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 284/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1309

av den 2 augusti 2021

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Värmländskt skrädmjöl” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Sveriges ansökan om registrering av namnet ”Värmländskt skrädmjöl” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Sveriges ansökan om registrering av namnet ”Värmländskt skrädmjöl” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Värmländskt skrädmjöl” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Värmländskt skrädmjöl” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Värmländskt skrädmjöl” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 augusti 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 136, 19.4.2021, s. 8.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 9.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 284/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 284/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1310

av den 6 augusti 2021

om rättelse av vissa språkversioner av förordning (EU) nr 1178/2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygande personal inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (1), särskilt artiklarna 23.1 och 27.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den svenska språkversionen av kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (2) innehåller överflödig text i bilaga I (Del-FCL) kapitel A punkt FCL.025 b.4 vilken antyder att ett ytterligare villkor föreligger. |
| --- | --- |

(1)

Den svenska språkversionen av kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (2) innehåller överflödig text i bilaga I (Del-FCL) kapitel A punkt FCL.025 b.4 vilken antyder att ett ytterligare villkor föreligger.

| (2) | Den franska språkversionen av förordning (EU) nr 1178/2011 innehåller ett fel i bilaga I (Del-FCL) kapitel J sektion 2 punkt FCL.905.FI c inledningsfrasen vilket ändrar textens innebörd. |
| --- | --- |

(2)

Den franska språkversionen av förordning (EU) nr 1178/2011 innehåller ett fel i bilaga I (Del-FCL) kapitel J sektion 2 punkt FCL.905.FI c inledningsfrasen vilket ändrar textens innebörd.

| (3) | Den tyska språkversionen av förordning (EU) nr 1178/2011 innehåller fel i bilaga I (Del-FCL) tillägg 9 del B punkt 7 ”Klassbehörigheter – sjö” tabellen sektion 1 punkterna 1.5, 1.6 och 1.7 och i bilaga IV (Del-MED) kapitel B avsnitt 2 punkt MED.B.070 c.3 första meningen vilka ändrar textens innebörd. |
| --- | --- |

(3)

Den tyska språkversionen av förordning (EU) nr 1178/2011 innehåller fel i bilaga I (Del-FCL) tillägg 9 del B punkt 7 ”Klassbehörigheter – sjö” tabellen sektion 1 punkterna 1.5, 1.6 och 1.7 och i bilaga IV (Del-MED) kapitel B avsnitt 2 punkt MED.B.070 c.3 första meningen vilka ändrar textens innebörd.

| (4) | De franska, svenska och tyska språkversionerna av förordning (EU) nr 1178/2011 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(4)

De franska, svenska och tyska språkversionerna av förordning (EU) nr 1178/2011 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som föreskrivs i artikel 127 i förordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som föreskrivs i artikel 127 i förordning (EU) 2018/1139.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 1178/2011 ska rättas på följande sätt:

| 1. | Bilaga I (Del-FCL) kapitel A punkt FCL.025 b.4 ska ersättas med följande:






  ”4. | Om den som ansöker om utfärdande av ett flygcertifikat för lätta luftfartyg (LAPL) eller ett privatflygarcertifikat (PPL) har misslyckats att få godkänt på en (1) enskild teoriprovskrivning efter fyra provtillfällen, eller misslyckats att få godkänt på alla provskrivningar inom den period som anges i punkt b.2, ska sökanden skriva samtliga teoriprovskrivningar på nytt.” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I (Del-FCL) kapitel A punkt FCL.025 b.4 ska ersättas med följande:

”4.

Om den som ansöker om utfärdande av ett flygcertifikat för lätta luftfartyg (LAPL) eller ett privatflygarcertifikat (PPL) har misslyckats att få godkänt på en (1) enskild teoriprovskrivning efter fyra provtillfällen, eller misslyckats att få godkänt på alla provskrivningar inom den period som anges i punkt b.2, ska sökanden skriva samtliga teoriprovskrivningar på nytt.”

| 2. | (berör ej den svenska versionen) |
| --- | --- |

2.

(berör ej den svenska versionen)

| 3. | (berör ej den svenska versionen) |
| --- | --- |

3.

(berör ej den svenska versionen)

| 4. | (berör ej den svenska versionen) |
| --- | --- |

4.

(berör ej den svenska versionen)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 augusti 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 av den 3 november 2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygande personal inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 311, 25.11.2011, s. 1).

2

---

BESLUT

| 9.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 284/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 284/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1311

av den 30 juli 2021

om erkännande av Hrvatski Registar Brodova (det kroatiska fartygsregistret) som klassificeringssällskap för fartyg i inlandssjöfart i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 av den 14 september 2016 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG (1), särskilt artikel 21.1,

efter att ha hört den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 7 i rådets direktiv 91/672/EEG av den 16 december 1991 om ett ömsesidigt erkännande av nationella båtförarcertifikat för transport av gods och passagerare på inre vattenvägar (2), och

av följande skäl:

| (1) | Kroatien har lämnat in en ansökan till kommissionen om erkännande av Hrvatski Registar Brodova (HRB) som ett klassificeringssällskap i enlighet med direktiv (EU) 2016/1629. |
| --- | --- |

(1)

Kroatien har lämnat in en ansökan till kommissionen om erkännande av Hrvatski Registar Brodova (HRB) som ett klassificeringssällskap i enlighet med direktiv (EU) 2016/1629.

| (2) | Kroatien har också lämnat in den information och dokumentation som behövs för att kommissionen ska kunna kontrollera att kriterierna för erkännande är uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

Kroatien har också lämnat in den information och dokumentation som behövs för att kommissionen ska kunna kontrollera att kriterierna för erkännande är uppfyllda.

| (3) | För att främja utvecklingen av enhetliga krav för fartyg i inlandssjöfart bad kommissionen sekretariatet för Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen (CCNR) att utarbeta en rapport i syfte att underlätta den tekniska analysen av data gällande HRB, eftersom CCNR har byggt upp betydande sakkunskap när det gäller att utveckla och uppdatera tekniska krav på detta område. |
| --- | --- |

(3)

För att främja utvecklingen av enhetliga krav för fartyg i inlandssjöfart bad kommissionen sekretariatet för Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen (CCNR) att utarbeta en rapport i syfte att underlätta den tekniska analysen av data gällande HRB, eftersom CCNR har byggt upp betydande sakkunskap när det gäller att utveckla och uppdatera tekniska krav på detta område.

| (4) | Efter att ha utvärderat den information och dokumentation som åtföljer ansökan om erkännande och med beaktande av den rapport som utarbetats av CCNR:s sekretariat har kommissionen kommit fram till att HRB uppfyller kriterierna i bilaga VI till direktiv (EU) 2016/1629. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha utvärderat den information och dokumentation som åtföljer ansökan om erkännande och med beaktande av den rapport som utarbetats av CCNR:s sekretariat har kommissionen kommit fram till att HRB uppfyller kriterierna i bilaga VI till direktiv (EU) 2016/1629.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hrvatski Registar Brodova ska erkännas som ett klassificeringssällskap för fartyg i inlandssjöfart i enlighet med direktiv (EU) 2016/1629.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 252, 16.9.2016, s. 118.

1

(2)  
  EGT L 373, 31.12.1991, s. 29.

2

---