# Den Europæiske Unions L 277/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 277 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang2. august 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 277

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang2. august 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1253 af 21. april 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/565 for så vidt angår integration af bæredygtighedsfaktorer, bæredygtighedsrisici og bæredygtighedspræferencer i visse organisatoriske krav og vilkår for drift for investeringsselskaber (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1254 af 21. april 2021 om berigtigelse af delegeret forordning (EU) 2017/565 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår de organisatoriske krav til og vilkårene for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1255 af 21. april 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 231/2013 for så vidt angår bæredygtighedsrisici og bæredygtighedsfaktorer, der skal tages hensyn til af forvaltere af alternative investeringsfonde (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1256 af 21. april 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) 2015/35 for så vidt angår integration af bæredygtighedsrisici i ledelsen af forsikrings- og genforsikringsselskaber (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1257 af 21. april 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/2358 og (EU) 2017/2359 for så vidt angår integration af bæredygtighedsfaktorer og bæredygtighedspræferencer i kravene til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører og i reglerne for god forretningsskik og investeringsrådgivning vedrørende forsikringsbaserede investeringsprodukter (
  1
  ) | 18 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1258 af 26. juli 2021 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Őrségi tökmagolaj (BGB)) | 25 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1259 af 26. juli 2021 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Tuzséri alma (BOB)) | 26 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1260 af 26. juli 2021 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pera Mantovana (BGB)) | 27 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1261 af 26. juli 2021 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Olio di Roma (BGB)) | 28 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1262 af 26. juli 2021 om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (Iaşi (BOB)) | 29 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1263 af 26. juli 2021 om beskyttelse i henhold til artikel 99 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af betegnelsen ( Muškat momjanski/Moscato di Momiano (BOB)) | 30 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1264 af 26. juli 2021 om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (Coteaux du Libron (BGB)) | 31 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1265 af 26. juli 2021 om registrering af en geografisk betegnelse for spiritus i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 (Bayerischer Bärwurz) | 32 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1266 af 29. juli 2021 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 34 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1267 af 29. juli 2021 om indførelse af endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 | 62 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1268 af 29. juli 2021 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (
  1
  ) | 99 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2021/1269 af 21. april 2021 om ændring af delegeret direktiv (EU) 2017/593 for så vidt angår integration af bæredygtighedsfaktorer i produktstyringsforpligtelserne (
  1
  ) | 137 |
| | * | Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2021/1270 af 21. april 2021 om ændring af direktiv 2010/43/EU for så vidt angår de bæredygtighedsrisici og bæredygtighedsfaktorer, der skal tages hensyn til i forbindelse med institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (
  1
  ) | 141 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2021/1271 af 26. juli 2021 om udnævnelse af direktøren for Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde | 145 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1272 af 30. juli 2021 om ligestilling med henblik på at fremme retten til fri bevægelighed inden for Unionen af covid-19-certifikater, der udstedes af Vatikanstaten, med certifikater, der udstedes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 148 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1273 af 30. juli 2021 om ligestilling med henblik på at fremme retten til fri bevægelighed inden for Unionen af covid-19-certifikater, der udstedes af San Marino, med certifikater, der udstedes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 151 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1253 af 21. april 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/565 for så vidt angår integration af bæredygtighedsfaktorer, bæredygtighedsrisici og bæredygtighedspræferencer i visse organisatoriske krav og vilkår for drift for investeringsselskaber (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1254 af 21. april 2021 om berigtigelse af delegeret forordning (EU) 2017/565 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår de organisatoriske krav til og vilkårene for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1255 af 21. april 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 231/2013 for så vidt angår bæredygtighedsrisici og bæredygtighedsfaktorer, der skal tages hensyn til af forvaltere af alternative investeringsfonde (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1256 af 21. april 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) 2015/35 for så vidt angår integration af bæredygtighedsrisici i ledelsen af forsikrings- og genforsikringsselskaber (
  1
  )

1

14

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1257 af 21. april 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/2358 og (EU) 2017/2359 for så vidt angår integration af bæredygtighedsfaktorer og bæredygtighedspræferencer i kravene til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører og i reglerne for god forretningsskik og investeringsrådgivning vedrørende forsikringsbaserede investeringsprodukter (
  1
  )

1

18

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1258 af 26. juli 2021 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Őrségi tökmagolaj (BGB))

25

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1259 af 26. juli 2021 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Tuzséri alma (BOB))

26

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1260 af 26. juli 2021 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pera Mantovana (BGB))

27

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1261 af 26. juli 2021 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Olio di Roma (BGB))

28

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1262 af 26. juli 2021 om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (Iaşi (BOB))

29

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1263 af 26. juli 2021 om beskyttelse i henhold til artikel 99 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af betegnelsen ( Muškat momjanski/Moscato di Momiano (BOB))

30

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1264 af 26. juli 2021 om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (Coteaux du Libron (BGB))

31

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1265 af 26. juli 2021 om registrering af en geografisk betegnelse for spiritus i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 (Bayerischer Bärwurz)

32

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1266 af 29. juli 2021 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

34

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1267 af 29. juli 2021 om indførelse af endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037

62

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1268 af 29. juli 2021 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (
  1
  )

1

99

DIREKTIVER

*

Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2021/1269 af 21. april 2021 om ændring af delegeret direktiv (EU) 2017/593 for så vidt angår integration af bæredygtighedsfaktorer i produktstyringsforpligtelserne (
  1
  )

1

137

*

Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2021/1270 af 21. april 2021 om ændring af direktiv 2010/43/EU for så vidt angår de bæredygtighedsrisici og bæredygtighedsfaktorer, der skal tages hensyn til i forbindelse med institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (
  1
  )

1

141

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2021/1271 af 26. juli 2021 om udnævnelse af direktøren for Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde

145

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1272 af 30. juli 2021 om ligestilling med henblik på at fremme retten til fri bevægelighed inden for Unionen af covid-19-certifikater, der udstedes af Vatikanstaten, med certifikater, der udstedes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

148

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1273 af 30. juli 2021 om ligestilling med henblik på at fremme retten til fri bevægelighed inden for Unionen af covid-19-certifikater, der udstedes af San Marino, med certifikater, der udstedes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

151

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1253

af 21. april 2021

om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/565 for så vidt angår integration af bæredygtighedsfaktorer, bæredygtighedsrisici og bæredygtighedspræferencer i visse organisatoriske krav og vilkår for drift for investeringsselskaber

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (1), særlig artikel 16, stk. 12, artikel 24, stk. 13, og artikel 25, stk. 8, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling.

| (2) | I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering. |
| --- | --- |

(2)

I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering.

| (3) | I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. Den konsekvensanalyse, som ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (5), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at investeringsselskaber bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for kunder og potentielle kunder. Investeringsselskaber bør derfor løbende tage hensyn til ikke blot alle relevante finansielle risici, men også alle relevante bæredygtighedsrisici som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (6), som, hvis de opstår, kunne have faktisk eller potentiel væsentlig negativ indvirkning på værdien af en investering. Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/565 (7) henviser ikke udtrykkeligt til bæredygtighedsrisici. Af denne grund og for at sikre, at de interne procedurer og organisatoriske ordninger følges og gennemføres korrekt, er det nødvendigt at præcisere, at investeringsselskabers processer, systemer og interne kontrol bør afspejle bæredygtighedsrisici, og at det er nødvendigt med teknisk kapacitet og viden for at kunne analysere disse risici. |
| --- | --- |

(3)

I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. Den konsekvensanalyse, som ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (5), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at investeringsselskaber bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for kunder og potentielle kunder. Investeringsselskaber bør derfor løbende tage hensyn til ikke blot alle relevante finansielle risici, men også alle relevante bæredygtighedsrisici som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (6), som, hvis de opstår, kunne have faktisk eller potentiel væsentlig negativ indvirkning på værdien af en investering. Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/565 (7) henviser ikke udtrykkeligt til bæredygtighedsrisici. Af denne grund og for at sikre, at de interne procedurer og organisatoriske ordninger følges og gennemføres korrekt, er det nødvendigt at præcisere, at investeringsselskabers processer, systemer og interne kontrol bør afspejle bæredygtighedsrisici, og at det er nødvendigt med teknisk kapacitet og viden for at kunne analysere disse risici.

| (4) | For at opretholde en høj standard for investorbeskyttelse bør investeringsselskaber, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade en kundes eller potentiel kundes interesser, medtage de typer interessekonflikter, der stammer fra integrationen af kundens bæredygtighedspræferencer. For så vidt angår eksisterende kunder, for hvem der allerede er foretaget en egnethedsvurdering, bør investeringsselskaber have mulighed for at identificere kundens individuelle bæredygtighedspræferencer ved den næste regelmæssige ajourføring af den eksisterende egnethedsvurdering. |
| --- | --- |

(4)

For at opretholde en høj standard for investorbeskyttelse bør investeringsselskaber, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade en kundes eller potentiel kundes interesser, medtage de typer interessekonflikter, der stammer fra integrationen af kundens bæredygtighedspræferencer. For så vidt angår eksisterende kunder, for hvem der allerede er foretaget en egnethedsvurdering, bør investeringsselskaber have mulighed for at identificere kundens individuelle bæredygtighedspræferencer ved den næste regelmæssige ajourføring af den eksisterende egnethedsvurdering.

| (5) | Investeringsselskaber, der yder investeringsrådgivning og porteføljeforvaltning, bør kunne anbefale egnede finansielle instrumenter til deres kunder og bør derfor kunne stille spørgsmål til identifikation af en kundes individuelle bæredygtighedspræferencer. I overensstemmelse med et investeringsselskabs forpligtelse til at handle i kundernes bedste interesse bør anbefalinger til kunder og potentielle kunder afspejle både de finansielle mål og eventuelle bæredygtighedspræferencer, som disse kunder har givet udtryk for. Det er derfor nødvendigt at præcisere, at investeringsselskaber bør have indført passende ordninger til at sikre, at bæredygtighedsfaktorers integration i rådgivningsprocessen og porteføljeforvaltningen ikke fører til salg på tvivlsomt grundlag eller fejlagtige oplysninger om, at finansielle instrumenter eller strategier opfylder bæredygtighedspræferencer, når de ikke gør det. For at undgå en sådan praksis eller fejlagtige oplysninger bør investeringsselskaber, der yder investeringsrådgivning, først vurdere en kundes eller en potentiels kundes investeringsmål, tidshorisont og individuelle omstændigheder, før de spørger vedkommende om dennes potentielle bæredygtighedspræferencer. |
| --- | --- |

(5)

Investeringsselskaber, der yder investeringsrådgivning og porteføljeforvaltning, bør kunne anbefale egnede finansielle instrumenter til deres kunder og bør derfor kunne stille spørgsmål til identifikation af en kundes individuelle bæredygtighedspræferencer. I overensstemmelse med et investeringsselskabs forpligtelse til at handle i kundernes bedste interesse bør anbefalinger til kunder og potentielle kunder afspejle både de finansielle mål og eventuelle bæredygtighedspræferencer, som disse kunder har givet udtryk for. Det er derfor nødvendigt at præcisere, at investeringsselskaber bør have indført passende ordninger til at sikre, at bæredygtighedsfaktorers integration i rådgivningsprocessen og porteføljeforvaltningen ikke fører til salg på tvivlsomt grundlag eller fejlagtige oplysninger om, at finansielle instrumenter eller strategier opfylder bæredygtighedspræferencer, når de ikke gør det. For at undgå en sådan praksis eller fejlagtige oplysninger bør investeringsselskaber, der yder investeringsrådgivning, først vurdere en kundes eller en potentiels kundes investeringsmål, tidshorisont og individuelle omstændigheder, før de spørger vedkommende om dennes potentielle bæredygtighedspræferencer.

| (6) | Der er hidtil blevet udformet finansielle instrumenter med forskellige grader af bæredygtighedsrelaterede ambitioner. For at sætte kunder eller potentielle kunder i stand til bedre at forstå sådanne forskellige grader af bæredygtighed og træffe kvalificerede investeringsbeslutninger med hensyn til bæredygtighed bør investeringsselskaber, der yder investeringsrådgivning og porteføljeforvaltning, forklare forskellen mellem på den ene side finansielle instrumenter, der helt eller delvis forfølger bæredygtige investeringer i økonomiske aktiviteter, der kvalificeres som miljømæssigt bæredygtige i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (8), bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i forordning (EU) 2019/2088 og finansielle instrumenter, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, og som kan anbefales som finansielle instrumenter, der opfylder kundens individuelle bæredygtighedspræferencer, og på den anden side andre finansielle instrumenter uden sådanne særlige kendetegn, som ikke bør anbefales til de kunder eller potentielle kunder, der har individuelle bæredygtighedspræferencer. |
| --- | --- |

(6)

Der er hidtil blevet udformet finansielle instrumenter med forskellige grader af bæredygtighedsrelaterede ambitioner. For at sætte kunder eller potentielle kunder i stand til bedre at forstå sådanne forskellige grader af bæredygtighed og træffe kvalificerede investeringsbeslutninger med hensyn til bæredygtighed bør investeringsselskaber, der yder investeringsrådgivning og porteføljeforvaltning, forklare forskellen mellem på den ene side finansielle instrumenter, der helt eller delvis forfølger bæredygtige investeringer i økonomiske aktiviteter, der kvalificeres som miljømæssigt bæredygtige i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (8), bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i forordning (EU) 2019/2088 og finansielle instrumenter, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, og som kan anbefales som finansielle instrumenter, der opfylder kundens individuelle bæredygtighedspræferencer, og på den anden side andre finansielle instrumenter uden sådanne særlige kendetegn, som ikke bør anbefales til de kunder eller potentielle kunder, der har individuelle bæredygtighedspræferencer.

| (7) | Det er nødvendigt at tage hånd om bekymringerne vedrørende »grønvaskning«, dvs. navnlig praksis med at opnå en urimelig konkurrencefordel ved at anbefale et finansielt instrument som miljøvenligt eller bæredygtigt, når det finansielle instrument i realiteten ikke opfylder grundlæggende miljømæssige eller andre bæredygtighedsrelaterede standarder. For at forhindre salg på tvivlsomt grundlag og grønvaskning bør investeringsselskaberne ikke anbefale eller beslutte at handle med finansielle instrumenter som værende i overensstemmelse med individuelle bæredygtighedspræferencer, hvis de finansielle instrumenter ikke er i overensstemmelse med disse præferencer. Investeringsselskaberne bør forklare deres kunder eller potentielle kunder årsagerne til, at de ikke gør det, og føre fortegnelser over disse årsager. |
| --- | --- |

(7)

Det er nødvendigt at tage hånd om bekymringerne vedrørende »grønvaskning«, dvs. navnlig praksis med at opnå en urimelig konkurrencefordel ved at anbefale et finansielt instrument som miljøvenligt eller bæredygtigt, når det finansielle instrument i realiteten ikke opfylder grundlæggende miljømæssige eller andre bæredygtighedsrelaterede standarder. For at forhindre salg på tvivlsomt grundlag og grønvaskning bør investeringsselskaberne ikke anbefale eller beslutte at handle med finansielle instrumenter som værende i overensstemmelse med individuelle bæredygtighedspræferencer, hvis de finansielle instrumenter ikke er i overensstemmelse med disse præferencer. Investeringsselskaberne bør forklare deres kunder eller potentielle kunder årsagerne til, at de ikke gør det, og føre fortegnelser over disse årsager.

| (8) | Det er nødvendigt at præcisere, at finansielle instrumenter, der ikke kan komme i betragtning i forbindelse med individuelle bæredygtighedspræferencer, stadig kan anbefales af investeringsselskaber, men ikke som værende i overensstemmelse med individuelle bæredygtighedspræferencer. For at give mulighed for yderligere anbefalinger til kunder eller potentielle kunder, når finansielle instrumenter ikke er i overensstemmelse med en kundes bæredygtighedspræferencer, bør kunden have mulighed for at tilpasse oplysningerne om sine bæredygtighedspræferencer. For at forhindre salg på tvivlsomt grundlag og grønvaskning bør investeringsselskaberne føre registre over kundens beslutning sammen med kundens forklaring til støtte for tilpasningen. |
| --- | --- |

(8)

Det er nødvendigt at præcisere, at finansielle instrumenter, der ikke kan komme i betragtning i forbindelse med individuelle bæredygtighedspræferencer, stadig kan anbefales af investeringsselskaber, men ikke som værende i overensstemmelse med individuelle bæredygtighedspræferencer. For at give mulighed for yderligere anbefalinger til kunder eller potentielle kunder, når finansielle instrumenter ikke er i overensstemmelse med en kundes bæredygtighedspræferencer, bør kunden have mulighed for at tilpasse oplysningerne om sine bæredygtighedspræferencer. For at forhindre salg på tvivlsomt grundlag og grønvaskning bør investeringsselskaberne føre registre over kundens beslutning sammen med kundens forklaring til støtte for tilpasningen.

| (9) | Delegeret forordning (EU) 2017/565 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Delegeret forordning (EU) 2017/565 bør derfor ændres.

| (10) | De kompetente myndigheder og investeringsselskaberne bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye krav i denne forordning. Dens anvendelse bør derfor udskydes — |
| --- | --- |

(10)

De kompetente myndigheder og investeringsselskaberne bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye krav i denne forordning. Dens anvendelse bør derfor udskydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af delegeret forordning (EU) 2017/565

I delegeret forordning (EU) 2017/565 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2 tilføjes som nr. 7), 8) og 9):






  »7) | »bæredygtighedspræferencer«: en kundes eller potentiel kundes valg med hensyn til, hvorvidt eller ej og i hvilket omfang et eller flere af følgende finansielle instrumenter skal integreres i vedkommendes investering:






  a) | et finansielt instrument, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i miljømæssigt bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (*1) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I artikel 2 tilføjes som nr. 7), 8) og 9):

»7)

»bæredygtighedspræferencer«: en kundes eller potentiel kundes valg med hensyn til, hvorvidt eller ej og i hvilket omfang et eller flere af følgende finansielle instrumenter skal integreres i vedkommendes investering:

a)

et finansielt instrument, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i miljømæssigt bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (*1)

*1

| b) | et finansielt instrument, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*2) |
| --- | --- |

b)

et finansielt instrument, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*2)

*2

| c) | et finansielt instrument, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, hvor kvalitative eller kvantitative elementer, der viser, at der tages hensyn hertil, bestemmes af kunden eller den potentielle kunde |
| --- | --- |

c)

et finansielt instrument, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, hvor kvalitative eller kvantitative elementer, der viser, at der tages hensyn hertil, bestemmes af kunden eller den potentielle kunde

| 8) | »bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/2088 |
| --- | --- |

8)

»bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/2088

| 9) | »bæredygtighedsrisici«: bæredygtighedsrisici som defineret i artikel 2, nr. 22), i forordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

9)

»bæredygtighedsrisici«: bæredygtighedsrisici som defineret i artikel 2, nr. 22), i forordning (EU) 2019/2088.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13)."

*1

(*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).«
  "

*2

| 2) | Artikel 21, stk. 1, ændres således:






  a) | Andet afsnit affattes således:

  »I forbindelse med opfyldelsen af kravene i dette stykke skal investeringsselskaber tage hensyn til bæredygtighedsrisici.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 21, stk. 1, ændres således:

a)

Andet afsnit affattes således:

»I forbindelse med opfyldelsen af kravene i dette stykke skal investeringsselskaber tage hensyn til bæredygtighedsrisici.«

| b) | Følgende afsnit tilføjes:

  »I forbindelse med opfyldelsen af kravene i dette stykke skal investeringsselskaber tage hensyn til arten, omfanget og kompleksiteten af selskabets forretninger og arten og bredden af den investeringsservice, der ydes, og af de investeringsaktiviteter, der udføres, i forbindelse med disse forretninger.« |
| --- | --- |

b)

Følgende afsnit tilføjes:

»I forbindelse med opfyldelsen af kravene i dette stykke skal investeringsselskaber tage hensyn til arten, omfanget og kompleksiteten af selskabets forretninger og arten og bredden af den investeringsservice, der ydes, og af de investeringsaktiviteter, der udføres, i forbindelse med disse forretninger.«

| 3) | Artikel 23, stk. 1, litra a), affattes således:






  »a) | De skal opstille, gennemføre og til stadighed have passende risikostyringspolitikker og –procedurer til at fastslå, hvilke risici der er knyttet til selskabets aktiviteter, processer og systemer, og, hvis det er relevant, fastsætte det risikoniveau, selskabet kan acceptere. Investeringsselskaber skal i den forbindelse tage hensyn til bæredygtighedsrisici.« |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 23, stk. 1, litra a), affattes således:

»a)

De skal opstille, gennemføre og til stadighed have passende risikostyringspolitikker og –procedurer til at fastslå, hvilke risici der er knyttet til selskabets aktiviteter, processer og systemer, og, hvis det er relevant, fastsætte det risikoniveau, selskabet kan acceptere. Investeringsselskaber skal i den forbindelse tage hensyn til bæredygtighedsrisici.«

| 4) | Artikel 33 affattes således:

  »Artikel 33
  Interessekonflikter, som potentielt skader en kunde
  (artikel 16, stk. 3, og artikel 23 i direktiv 2014/65/EU)
  Investeringsselskaber skal med henblik på at identificere de typer interessekonflikter, der opstår i forbindelse med ydelse af investeringsservice og levering af accessoriske tjenesteydelser eller en kombination heraf, og som kan skade en kundes interesser, herunder vedkommendes bæredygtighedspræferencer, ved hjælp af en række minimumskriterier tage hensyn til, om investeringsselskabet eller en relevant person eller en person, der direkte eller indirekte er forbundet med selskabet ved et kontrolforhold, er i en af følgende situationer, uanset om det er en følge af ydelsen af investeringsservice eller leveringen af accessoriske tjenesteydelser eller udførelsen af investeringsaktiviteter eller andet:






  a) | det er sandsynligt, at selskabet eller den pågældende person vil kunne opnå en økonomisk gevinst eller undgå et økonomisk tab på bekostning af kunden |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 33 affattes således:

»Artikel 33

Interessekonflikter, som potentielt skader en kunde

(artikel 16, stk. 3, og artikel 23 i direktiv 2014/65/EU)

Investeringsselskaber skal med henblik på at identificere de typer interessekonflikter, der opstår i forbindelse med ydelse af investeringsservice og levering af accessoriske tjenesteydelser eller en kombination heraf, og som kan skade en kundes interesser, herunder vedkommendes bæredygtighedspræferencer, ved hjælp af en række minimumskriterier tage hensyn til, om investeringsselskabet eller en relevant person eller en person, der direkte eller indirekte er forbundet med selskabet ved et kontrolforhold, er i en af følgende situationer, uanset om det er en følge af ydelsen af investeringsservice eller leveringen af accessoriske tjenesteydelser eller udførelsen af investeringsaktiviteter eller andet:

a)

det er sandsynligt, at selskabet eller den pågældende person vil kunne opnå en økonomisk gevinst eller undgå et økonomisk tab på bekostning af kunden

| b) | selskabet eller den pågældende person har en anden interesse end kunden i resultatet af en tjenesteydelse, der leveres til kunden, eller af en transaktion, der gennemføres på kundens vegne |
| --- | --- |

b)

selskabet eller den pågældende person har en anden interesse end kunden i resultatet af en tjenesteydelse, der leveres til kunden, eller af en transaktion, der gennemføres på kundens vegne

| c) | selskabet eller den pågældende person har et økonomisk eller andet incitament til at sætte en anden kundes eller kundegruppes interesser over kundens interesser |
| --- | --- |

c)

selskabet eller den pågældende person har et økonomisk eller andet incitament til at sætte en anden kundes eller kundegruppes interesser over kundens interesser

| d) | selskabet eller den pågældende person udfører samme type forretninger som kunden |
| --- | --- |

d)

selskabet eller den pågældende person udfører samme type forretninger som kunden

| e) | selskabet eller den pågældende person modtager af en anden person end kunden eller vil af en anden person end kunden modtage en tilskyndelse i forbindelse med en tjenesteydelse, der leveres til kunden, i form af monetære eller ikke-monetære fordele eller ydelser.« |
| --- | --- |

e)

selskabet eller den pågældende person modtager af en anden person end kunden eller vil af en anden person end kunden modtage en tilskyndelse i forbindelse med en tjenesteydelse, der leveres til kunden, i form af monetære eller ikke-monetære fordele eller ydelser.«

| 5) | Artikel 52, stk. 3, affattes således:

  »3.   Investeringsselskaberne skal fremlægge en beskrivelse:






  a) | af de typer finansielle instrumenter, som er under overvejelse |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 52, stk. 3, affattes således:

»3.   Investeringsselskaberne skal fremlægge en beskrivelse:

a)

af de typer finansielle instrumenter, som er under overvejelse

| b) | af udvalget af finansielle instrumenter og, alt efter tjenesteydelsens omfang, leverandørerne opdelt på type instrument |
| --- | --- |

b)

af udvalget af finansielle instrumenter og, alt efter tjenesteydelsens omfang, leverandørerne opdelt på type instrument

| c) | hvor det er relevant, af de bæredygtighedsfaktorer, der tages i betragtning i forbindelse med udvælgelsen af finansielle instrumenter |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, af de bæredygtighedsfaktorer, der tages i betragtning i forbindelse med udvælgelsen af finansielle instrumenter

| d) | når der ydes uafhængig rådgivning, af, hvordan den leverede tjenesteydelse opfylder betingelserne for at yde investeringsrådgivning på et uafhængigt grundlag, og hvilke faktorer der tages i betragtning i den udvælgelsesproces, som investeringsselskabet anvender til at anbefale finansielle instrumenter, såsom risici, omkostninger og kompleksitet ved de finansielle instrumenter.« |
| --- | --- |

d)

når der ydes uafhængig rådgivning, af, hvordan den leverede tjenesteydelse opfylder betingelserne for at yde investeringsrådgivning på et uafhængigt grundlag, og hvilke faktorer der tages i betragtning i den udvælgelsesproces, som investeringsselskabet anvender til at anbefale finansielle instrumenter, såsom risici, omkostninger og kompleksitet ved de finansielle instrumenter.«

| 6) | Artikel 54 ændres således:






  a) | Stk. 2, litra a), affattes således:






  »a) | Den er i overensstemmelse med den pågældende kundes investeringsmål, herunder kundens risikotolerance og eventuelle bæredygtighedspræferencer«. |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artikel 54 ændres således:

a)

Stk. 2, litra a), affattes således:

»a)

Den er i overensstemmelse med den pågældende kundes investeringsmål, herunder kundens risikotolerance og eventuelle bæredygtighedspræferencer«.

| b) | Stk. 5 affattes således:

  »5.   Oplysninger om kundens eller den potentielle kundes investeringsmål skal, når det er relevant indeholde oplysninger om, hvor længe kunden ønsker at have investeringen, vedkommendes risikovilje og risikotolerance, formålet med investeringen samt vedkommendes bæredygtighedspræferencer.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 5 affattes således:

»5.   Oplysninger om kundens eller den potentielle kundes investeringsmål skal, når det er relevant indeholde oplysninger om, hvor længe kunden ønsker at have investeringen, vedkommendes risikovilje og risikotolerance, formålet med investeringen samt vedkommendes bæredygtighedspræferencer.«

| c) | Stk. 9 affattes således:

  »9.   Investeringsselskaber skal have indført — og kunne dokumentere, at de har indført — passende politikker og procedurer til at sikre, at de forstår arten af og kendetegnene, herunder omkostninger og risici ved investeringsservice og finansielle instrumenter, der vælges til deres kunder, herunder eventuelle bæredygtighedsfaktorer, og at de under hensyntagen til omkostninger og kompleksitet vurderer, hvorvidt tilsvarende investeringsservice eller finansielle instrumenter kan opfylde deres kundes profil.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 9 affattes således:

»9.   Investeringsselskaber skal have indført — og kunne dokumentere, at de har indført — passende politikker og procedurer til at sikre, at de forstår arten af og kendetegnene, herunder omkostninger og risici ved investeringsservice og finansielle instrumenter, der vælges til deres kunder, herunder eventuelle bæredygtighedsfaktorer, og at de under hensyntagen til omkostninger og kompleksitet vurderer, hvorvidt tilsvarende investeringsservice eller finansielle instrumenter kan opfylde deres kundes profil.«

| d) | Stk. 10 affattes således:

  »10.   Ved levering af investeringsservice i form af investeringsrådgivning eller porteføljepleje må et investeringsselskab ikke anbefale eller beslutte at handle, hvis ingen af servicerne eller instrumenterne er egnede kunden.
  Et investeringsselskab må ikke anbefale finansielle instrumenter eller beslutte at handle med sådanne instrumenter som værende i overensstemmelse med en kundes eller potentiel kundes bæredygtighedspræferencer, hvis disse finansielle instrumenter ikke er i overensstemmelse med disse præferencer. Investeringsselskabet skal forklare kunden eller den potentielle kunde årsagerne til, at de ikke gør det, og føre fortegnelser over disse årsager.
  Hvis intet finansielt instrument er i overensstemmelse med kundens eller den potentielle kundes bæredygtighedspræferencer, og kunden beslutter at tilpasse sine bæredygtighedspræferencer, skal investeringsselskabet føre fortegnelser over kundens beslutning, herunder begrundelsen for denne beslutning.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 10 affattes således:

»10.   Ved levering af investeringsservice i form af investeringsrådgivning eller porteføljepleje må et investeringsselskab ikke anbefale eller beslutte at handle, hvis ingen af servicerne eller instrumenterne er egnede kunden.

Et investeringsselskab må ikke anbefale finansielle instrumenter eller beslutte at handle med sådanne instrumenter som værende i overensstemmelse med en kundes eller potentiel kundes bæredygtighedspræferencer, hvis disse finansielle instrumenter ikke er i overensstemmelse med disse præferencer. Investeringsselskabet skal forklare kunden eller den potentielle kunde årsagerne til, at de ikke gør det, og føre fortegnelser over disse årsager.

Hvis intet finansielt instrument er i overensstemmelse med kundens eller den potentielle kundes bæredygtighedspræferencer, og kunden beslutter at tilpasse sine bæredygtighedspræferencer, skal investeringsselskabet føre fortegnelser over kundens beslutning, herunder begrundelsen for denne beslutning.«

| e) | Stk. 12, første afsnit, affattes således:

  »12.   Ved levering af investeringsrådgivning skal investeringsselskaber forelægge en rapport for detailkunden, der giver et overblik over den leverede rådgivning, og som forklarer, hvordan de leverede anbefalinger er egnede for detailkunden, herunder hvordan de svarer til kundens investeringsmål, vedkommendes personlige forhold set i lyset af den krævede investeringsperiode, kundens viden og erfaring, kundens risikovillighed, vedkommendes tabsevne og vedkommendes bæredygtighedspræferencer.« |
| --- | --- |

e)

Stk. 12, første afsnit, affattes således:

»12.   Ved levering af investeringsrådgivning skal investeringsselskaber forelægge en rapport for detailkunden, der giver et overblik over den leverede rådgivning, og som forklarer, hvordan de leverede anbefalinger er egnede for detailkunden, herunder hvordan de svarer til kundens investeringsmål, vedkommendes personlige forhold set i lyset af den krævede investeringsperiode, kundens viden og erfaring, kundens risikovillighed, vedkommendes tabsevne og vedkommendes bæredygtighedspræferencer.«

| f) | I stk. 13 tilføjes følgende som nyt afsnit:

  »Kravene om overensstemmelse med kundernes eller de potentielle kunders bæredygtighedspræferencer, hvor det er relevant, ændrer ikke de betingelser, der er fastsat i første afsnit.« |
| --- | --- |

f)

I stk. 13 tilføjes følgende som nyt afsnit:

»Kravene om overensstemmelse med kundernes eller de potentielle kunders bæredygtighedspræferencer, hvor det er relevant, ændrer ikke de betingelser, der er fastsat i første afsnit.«

Artikel 2

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 2. august 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1841 af 5. oktober 2016 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (EUT L 282 af 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/565 af 25. april 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår de organisatoriske krav til og vilkårene for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (EUT L 87 af 31.3.2017, s. 1)

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

8

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/6

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1254

af 21. april 2021

om berigtigelse af delegeret forordning (EU) 2017/565 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår de organisatoriske krav til og vilkårene for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (1), særlig artikel 16, stk. 12, og artikel 27, stk. 9, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der var fejl i artikel 1, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/565 (2), da der krævedes anvendelse af artikel 59, stk. 4, artikel 60 og kapitel IV i samme forordning i stedet for artikel 64, stk. 4, artikel 65 og kapitel VIII. |
| --- | --- |

(1)

Der var fejl i artikel 1, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/565 (2), da der krævedes anvendelse af artikel 59, stk. 4, artikel 60 og kapitel IV i samme forordning i stedet for artikel 64, stk. 4, artikel 65 og kapitel VIII.

| (2) | Endvidere forekom der fejl i flere krydsreferencer i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/565, mere præcist under »Kundevurdering«, »Ordreafvikling«, »Kundeordrer og -transaktioner«, »Underretning af kunder«, »Kommunikation med kunder« og »Organisatoriske krav«. |
| --- | --- |

(2)

Endvidere forekom der fejl i flere krydsreferencer i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/565, mere præcist under »Kundevurdering«, »Ordreafvikling«, »Kundeordrer og -transaktioner«, »Underretning af kunder«, »Kommunikation med kunder« og »Organisatoriske krav«.

| (3) | Delegeret forordning (EU) 2017/565 bør derfor berigtiges — |
| --- | --- |

(3)

Delegeret forordning (EU) 2017/565 bør derfor berigtiges —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Delegeret forordning (EU) 2017/565 berigtiges således:

| 1) | Artikel 1, stk. 1, affattes således:

  »1.   Kapitel II og afdeling 1-4, artikel 64, stk. 4, artikel 65 og afdeling 6-8 i kapitel III samt, i det omfang de vedrører disse bestemmelser, kapitel I og kapitel VIII i denne forordning finder anvendelse på administrationsselskaber, der leverer tjenesteydelser omfattet af artikel 6, stk. 4, i direktiv 2009/65/EF og artikel 6, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (*1).


  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 1, affattes således:

»1.   Kapitel II og afdeling 1-4, artikel 64, stk. 4, artikel 65 og afdeling 6-8 i kapitel III samt, i det omfang de vedrører disse bestemmelser, kapitel I og kapitel VIII i denne forordning finder anvendelse på administrationsselskaber, der leverer tjenesteydelser omfattet af artikel 6, stk. 4, i direktiv 2009/65/EF og artikel 6, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (*1).

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).«
  "

*1

| 2) | Bilag I erstattes af teksten i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag I erstattes af teksten i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/565 af 25. april 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår de organisatoriske krav til og vilkårene for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (EUT L 87 af 31.3.2017, s. 1).

2

---

BILAG

»BILAG I

Opbevaring af dokumentation

Minimumsliste over dokumentation, der skal opbevares af investeringsselskaber afhængigt af arten af deres aktiviteter

| Type forpligtelse | Type dokumentation | Resumé af indhold | Henvisning til lovgivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Kundevurdering |
| | Information til kunder | Indhold som omhandlet i artikel 24, stk. 4, i direktiv 2014/65/EU og artikel 44-51 i nærværende forordning | Artikel 24, stk. 4, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 44-51 i nærværende forordning |
| | Kundeaftaler | Dokumentation som omhandlet i artikel 25, stk. 5, i direktiv 2014/65/EU | Artikel 25, stk. 5, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 58 i nærværende forordning |
| | Egnetheds- og hensigtsmæssighedsvurdering | Indhold som omhandlet i artikel 25, stk. 2 og 3, i direktiv 2014/65/EU og artikel 54, 55 og 60 i nærværende forordning | Artikel 25, stk. 2 og 3, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 54, 55 og 56 i nærværende forordning |
| Ordreafvikling |
| | Afvikling af kundeordrer — aggregerede transaktioner | Dokumentation som omhandlet i artikel 67-70 i nærværende forordning | Artikel 24, stk. 1, og artikel 28, stk. 1, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 67-70 i nærværende forordning |
| | Aggregering og allokering af transaktioner for egen regning | Dokumentation som omhandlet i artikel 69 i nærværende forordning | Artikel 24, stk. 1, og artikel 28, stk. 1, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 69 i nærværende forordning |
| Kundeordrer og -transaktioner |
| | Opbevaring af dokumentation for kundeordrer og handelsbeslutninger | Dokumentation som omhandlet i artikel 74 i nærværende forordning | Artikel 16, stk. 6, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 74 i nærværende forordning |
| | Opbevaring af dokumentation vedrørende transaktioner og ordreafvikling | Dokumentation som omhandlet i artikel 75 i nærværende forordning | Artikel 16, stk. 6, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 75 i nærværende forordning |
| Underretning af kunder |
| | Forpligtelse hvad angår tjenesteydelser udført for kunder | Indhold som omhandlet i artikel 59-63 i nærværende forordning | Artikel 24, stk. 1 og 6, og artikel 25, stk. 1 og 6, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 59-63 i nærværende forordning |
| Opbevaring af kundeaktiver |
| | Kunders finansielle instrumenter, der opbevares af et investeringsselskab | Dokumentation som omhandlet i artikel 16, stk. 8, i direktiv 2014/65/EU og i artikel 2 i delegeret direktiv (EU) 2017/593 | Artikel 16, stk. 8, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 2 i delegeret direktiv (EU) 2017/593 |
| | Kunders midler, der opbevares af et investeringsselskab | Dokumentation som omhandlet i artikel 16, stk. 9, i direktiv 2014/65/EU og i artikel 2 i delegeret direktiv (EU) 2017/593 | Artikel 16, stk. 9, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 2 i delegeret direktiv (EU) 2017/593 |
| | Anvendelse af kunders finansielle instrumenter | Dokumentation som omhandlet i artikel 5 i delegeret direktiv (EU) 2017/593 | Artikel 16, stk. 8, 9 og 10, i direktiv 2014/65/EU)
  Artikel 5 i delegeret direktiv (EU) 2017/593 |
| Kommunikation med kunder |
| | Oplysninger om omkostninger og dertil knyttede gebyrer | Indhold som omhandlet i artikel 50 i nærværende forordning | Artikel 24, stk. 4, litra c), i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 50 i nærværende forordning |
| | Oplysninger om investeringsselskabet og dets tjenesteydelser, finansielle instrumenter og opbevaring af kundeaktiver | Indhold som omhandlet i artikel 47, 48 og 49 i nærværende forordning | Artikel 24, stk. 4, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 47, 48 og 49 i nærværende forordning |
| | Information til kunder | Dokumentation for kommunikation | Artikel 24, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 46 i nærværende forordning |
| | Markedsføringsmateriale (undtagen i mundtlig form) | Enhver form for markedsføringsmateriale, der er udarbejdet af investeringsselskabet (undtagen i mundtlig form), som omhandlet i artikel 44 og 46 i nærværende forordning | Artikel 24, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 44 og 46 i nærværende forordning |
| | Investeringsrådgivning af detailkunder | i) Det faktum, at der er udført investeringsrådgivning, samt tidspunkt og dato herfor og ii) det finansielle instrument, der blev anbefalet, samt iii) egnethedsrapporten, der blev udleveret til kunden | Artikel 25, stk. 6, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 54 i nærværende forordning |
| | Investeringsanalyser | Hvert element i investeringsanalysen, der er udarbejdet af investeringsselskabet på et varigt medium | Artikel 24, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 36 og 37 i nærværende forordning |
| Organisatoriske krav |
| | Selskabets forretningsmæssige og interne organisation | Dokumentation som omhandlet i artikel 21, stk. 1, litra f), i nærværende forordning | Artikel 16, stk. 2-10, i direktiv 2014/65/EU)
  Artikel 21, stk. 1, litra f), i nærværende forordning |
| | Compliancerapporter | Hver compliancerapport til ledelsesorganet | Artikel 16, stk. 2, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 22, stk. 2, litra c), og artikel 25, stk. 2, i nærværende forordning |
| | Dokumentation vedrørende interessekonflikter | Dokumentation som omhandlet i artikel 35 i nærværende forordning | Artikel 16, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 35 i nærværende forordning |
| | Incitamenter | Oplysninger til kunder i henhold til artikel 24, stk. 9, i direktiv 2014/65/EU | Artikel 24, stk. 9, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 11, 12 og 13 i delegeret direktiv (EU) 2017/593. |
| | Risikostyringsrapporter | Hver risikostyringsrapport til den øverste ledelse | Artikel 16, stk. 5, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 23, stk. 1, litra b), og artikel 25, stk. 2, i nærværende forordning |
| | Interne revisionsrapporter | Hver intern revisionsrapport til den øverste ledelse | Artikel 16, stk. 5, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 24 og artikel 25, stk. 2, i nærværende forordning |
| | Dokumentation for behandling af klager | Hver klage og de trufne foranstaltninger til behandling af klager | Artikel 16, stk. 2, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 26 i nærværende forordning |
| | Dokumentation for personlige transaktioner | Dokumentation som omhandlet i artikel 29, stk. 5, litra c), i nærværende forordning | Artikel 16, stk. 2, i direktiv 2014/65/EU
  Artikel 29, stk. 5, litra c), i nærværende forordning |

Type forpligtelse

Type dokumentation

Resumé af indhold

Henvisning til lovgivning

Kundevurdering

Information til kunder

Indhold som omhandlet i artikel 24, stk. 4, i direktiv 2014/65/EU og artikel 44-51 i nærværende forordning

Artikel 24, stk. 4, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 44-51 i nærværende forordning

Kundeaftaler

Dokumentation som omhandlet i artikel 25, stk. 5, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 25, stk. 5, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 58 i nærværende forordning

Egnetheds- og hensigtsmæssighedsvurdering

Indhold som omhandlet i artikel 25, stk. 2 og 3, i direktiv 2014/65/EU og artikel 54, 55 og 60 i nærværende forordning

Artikel 25, stk. 2 og 3, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 54, 55 og 56 i nærværende forordning

Ordreafvikling

Afvikling af kundeordrer — aggregerede transaktioner

Dokumentation som omhandlet i artikel 67-70 i nærværende forordning

Artikel 24, stk. 1, og artikel 28, stk. 1, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 67-70 i nærværende forordning

Aggregering og allokering af transaktioner for egen regning

Dokumentation som omhandlet i artikel 69 i nærværende forordning

Artikel 24, stk. 1, og artikel 28, stk. 1, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 69 i nærværende forordning

Kundeordrer og -transaktioner

Opbevaring af dokumentation for kundeordrer og handelsbeslutninger

Dokumentation som omhandlet i artikel 74 i nærværende forordning

Artikel 16, stk. 6, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 74 i nærværende forordning

Opbevaring af dokumentation vedrørende transaktioner og ordreafvikling

Dokumentation som omhandlet i artikel 75 i nærværende forordning

Artikel 16, stk. 6, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 75 i nærværende forordning

Underretning af kunder

Forpligtelse hvad angår tjenesteydelser udført for kunder

Indhold som omhandlet i artikel 59-63 i nærværende forordning

Artikel 24, stk. 1 og 6, og artikel 25, stk. 1 og 6, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 59-63 i nærværende forordning

Opbevaring af kundeaktiver

Kunders finansielle instrumenter, der opbevares af et investeringsselskab

Dokumentation som omhandlet i artikel 16, stk. 8, i direktiv 2014/65/EU og i artikel 2 i delegeret direktiv (EU) 2017/593

Artikel 16, stk. 8, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 2 i delegeret direktiv (EU) 2017/593

Kunders midler, der opbevares af et investeringsselskab

Dokumentation som omhandlet i artikel 16, stk. 9, i direktiv 2014/65/EU og i artikel 2 i delegeret direktiv (EU) 2017/593

Artikel 16, stk. 9, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 2 i delegeret direktiv (EU) 2017/593

Anvendelse af kunders finansielle instrumenter

Dokumentation som omhandlet i artikel 5 i delegeret direktiv (EU) 2017/593

Artikel 16, stk. 8, 9 og 10, i direktiv 2014/65/EU)

Artikel 5 i delegeret direktiv (EU) 2017/593

Kommunikation med kunder

Oplysninger om omkostninger og dertil knyttede gebyrer

Indhold som omhandlet i artikel 50 i nærværende forordning

Artikel 24, stk. 4, litra c), i direktiv 2014/65/EU

Artikel 50 i nærværende forordning

Oplysninger om investeringsselskabet og dets tjenesteydelser, finansielle instrumenter og opbevaring af kundeaktiver

Indhold som omhandlet i artikel 47, 48 og 49 i nærværende forordning

Artikel 24, stk. 4, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 47, 48 og 49 i nærværende forordning

Information til kunder

Dokumentation for kommunikation

Artikel 24, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 46 i nærværende forordning

Markedsføringsmateriale (undtagen i mundtlig form)

Enhver form for markedsføringsmateriale, der er udarbejdet af investeringsselskabet (undtagen i mundtlig form), som omhandlet i artikel 44 og 46 i nærværende forordning

Artikel 24, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 44 og 46 i nærværende forordning

Investeringsrådgivning af detailkunder

i) Det faktum, at der er udført investeringsrådgivning, samt tidspunkt og dato herfor og ii) det finansielle instrument, der blev anbefalet, samt iii) egnethedsrapporten, der blev udleveret til kunden

Artikel 25, stk. 6, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 54 i nærværende forordning

Investeringsanalyser

Hvert element i investeringsanalysen, der er udarbejdet af investeringsselskabet på et varigt medium

Artikel 24, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 36 og 37 i nærværende forordning

Organisatoriske krav

Selskabets forretningsmæssige og interne organisation

Dokumentation som omhandlet i artikel 21, stk. 1, litra f), i nærværende forordning

Artikel 16, stk. 2-10, i direktiv 2014/65/EU)

Artikel 21, stk. 1, litra f), i nærværende forordning

Compliancerapporter

Hver compliancerapport til ledelsesorganet

Artikel 16, stk. 2, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 22, stk. 2, litra c), og artikel 25, stk. 2, i nærværende forordning

Dokumentation vedrørende interessekonflikter

Dokumentation som omhandlet i artikel 35 i nærværende forordning

Artikel 16, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 35 i nærværende forordning

Incitamenter

Oplysninger til kunder i henhold til artikel 24, stk. 9, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 24, stk. 9, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 11, 12 og 13 i delegeret direktiv (EU) 2017/593.

Risikostyringsrapporter

Hver risikostyringsrapport til den øverste ledelse

Artikel 16, stk. 5, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 23, stk. 1, litra b), og artikel 25, stk. 2, i nærværende forordning

Interne revisionsrapporter

Hver intern revisionsrapport til den øverste ledelse

Artikel 16, stk. 5, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 24 og artikel 25, stk. 2, i nærværende forordning

Dokumentation for behandling af klager

Hver klage og de trufne foranstaltninger til behandling af klager

Artikel 16, stk. 2, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 26 i nærværende forordning

Dokumentation for personlige transaktioner

Dokumentation som omhandlet i artikel 29, stk. 5, litra c), i nærværende forordning

Artikel 16, stk. 2, i direktiv 2014/65/EU

Artikel 29, stk. 5, litra c), i nærværende forordning

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/11

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1255

af 21. april 2021

om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 231/2013 for så vidt angår bæredygtighedsrisici og bæredygtighedsfaktorer, der skal tages hensyn til af forvaltere af alternative investeringsfonde

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (1), særlig artikel 12, stk. 3, artikel 14, stk. 4, artikel 15, stk. 5, og artikel 18, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling.

| (2) | I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering. |
| --- | --- |

(2)

I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering.

| (3) | I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. Den konsekvensanalyse, der ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (5), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at forvaltere af alternative investeringsfonde bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for investorerne. FAIF'er bør derfor løbende vurdere ikke blot alle relevante finansielle risici, men også alle relevante bæredygtighedsrisici som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (6), som, hvis de opstår, kunne have faktisk eller potentiel væsentlig negativ indvirkning på værdien af en investering. Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 231/2013 (7) henviser ikke udtrykkeligt til bæredygtighedsrisici. Af denne grund og for at sikre, at de interne procedurer og organisatoriske ordninger følges og gennemføres korrekt, er det nødvendigt at præcisere, at FAIF'ers processer, systemer og interne kontrol afspejler bæredygtighedsrisici, og at det er nødvendigt med teknisk kapacitet og viden for at kunne analysere disse risici. |
| --- | --- |

(3)

I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. Den konsekvensanalyse, der ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (5), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at forvaltere af alternative investeringsfonde bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for investorerne. FAIF'er bør derfor løbende vurdere ikke blot alle relevante finansielle risici, men også alle relevante bæredygtighedsrisici som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (6), som, hvis de opstår, kunne have faktisk eller potentiel væsentlig negativ indvirkning på værdien af en investering. Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 231/2013 (7) henviser ikke udtrykkeligt til bæredygtighedsrisici. Af denne grund og for at sikre, at de interne procedurer og organisatoriske ordninger følges og gennemføres korrekt, er det nødvendigt at præcisere, at FAIF'ers processer, systemer og interne kontrol afspejler bæredygtighedsrisici, og at det er nødvendigt med teknisk kapacitet og viden for at kunne analysere disse risici.

| (4) | I henhold til forordning (EU) 2019/2088 er FAIF'er, som er forpligtet til at tage hensyn til investeringsbeslutningers vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, eller som frivilligt tager hensyn til sådanne negative indvirkninger, forpligtet til at oplyse, hvordan deres due diligence-politikker tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger. For at sikre konsekvens mellem forordning (EU) 2019/2088 og delegeret forordning (EU) nr. 231/2013 bør denne forpligtelse afspejles i delegeret forordning (EU) nr. 231/2013. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til forordning (EU) 2019/2088 er FAIF'er, som er forpligtet til at tage hensyn til investeringsbeslutningers vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, eller som frivilligt tager hensyn til sådanne negative indvirkninger, forpligtet til at oplyse, hvordan deres due diligence-politikker tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger. For at sikre konsekvens mellem forordning (EU) 2019/2088 og delegeret forordning (EU) nr. 231/2013 bør denne forpligtelse afspejles i delegeret forordning (EU) nr. 231/2013.

| (5) | For at opretholde en høj standard for investorbeskyttelse bør FAIF'er, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade en AIF's interesser, medtage interessekonflikter, der kan opstå som følge af integrationen af bæredygtighedsrisici i deres processer, systemer og interne kontrol. Sådanne konflikter kan omfatte konflikter som følge af relevant personales aflønning eller personlige transaktioner, interessekonflikter, der kan give anledning til grønvaskning, salg på tvivlsomt grundlag eller fejlagtige oplysninger om investeringsstrategier og interessekonflikter mellem forskellige AIF'er, der forvaltes af den samme FAIF. |
| --- | --- |

(5)

For at opretholde en høj standard for investorbeskyttelse bør FAIF'er, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade en AIF's interesser, medtage interessekonflikter, der kan opstå som følge af integrationen af bæredygtighedsrisici i deres processer, systemer og interne kontrol. Sådanne konflikter kan omfatte konflikter som følge af relevant personales aflønning eller personlige transaktioner, interessekonflikter, der kan give anledning til grønvaskning, salg på tvivlsomt grundlag eller fejlagtige oplysninger om investeringsstrategier og interessekonflikter mellem forskellige AIF'er, der forvaltes af den samme FAIF.

| (6) | Delegeret forordning (EU) nr. 231/2013 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Delegeret forordning (EU) nr. 231/2013 bør derfor ændres.

| (7) | De kompetente myndigheder og FAIF'erne bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye krav i denne forordning. Dens anvendelse bør derfor udskydes — |
| --- | --- |

(7)

De kompetente myndigheder og FAIF'erne bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye krav i denne forordning. Dens anvendelse bør derfor udskydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I delegeret forordning (EU) nr. 231/2013 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1 tilføjes følgende som nr. 6) og 7):






  »6) | »bæredygtighedsrisiko«: bæredygtighedsrisiko som defineret i artikel 2, nr. 22), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1) |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 1 tilføjes følgende som nr. 6) og 7):

»6)

»bæredygtighedsrisiko«: bæredygtighedsrisiko som defineret i artikel 2, nr. 22), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1)

| 7) | »bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

7)

»bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/2088.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).«
  "

| 2) | I artikel 18 tilføjes følgende som stk. 5 og 6:

  »5.   FAIF'erne skal tage hensyn til bæredygtighedsrisici, når de opfylder kravene i stk. 1-3.


  6.   Hvis FAIF'er tager hensyn til investeringsbeslutningers vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, som beskrevet i artikel 4, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2019/2088 eller som krævet i artikel 4, stk. 3 eller 4, i samme forordning, skal de pågældende FAIF'er tage hensyn til sådanne vigtigste negative indvirkninger, når de opfylder kravene i nærværende artikels stk. 1-3.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 18 tilføjes følgende som stk. 5 og 6:

»5.   FAIF'erne skal tage hensyn til bæredygtighedsrisici, når de opfylder kravene i stk. 1-3.

6.   Hvis FAIF'er tager hensyn til investeringsbeslutningers vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, som beskrevet i artikel 4, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2019/2088 eller som krævet i artikel 4, stk. 3 eller 4, i samme forordning, skal de pågældende FAIF'er tage hensyn til sådanne vigtigste negative indvirkninger, når de opfylder kravene i nærværende artikels stk. 1-3.«

| 3) | I artikel 22 tilføjes følgende som stk. 3:

  »3.   Ved anvendelsen af stk. 1 skal FAIF'erne bevare de ressourcer og den sagkundskab, der er nødvendige for en effektiv integration af bæredygtighedsrisici.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 22 tilføjes følgende som stk. 3:

»3.   Ved anvendelsen af stk. 1 skal FAIF'erne bevare de ressourcer og den sagkundskab, der er nødvendige for en effektiv integration af bæredygtighedsrisici.«

| 4) | I artikel 30 tilføjes følgende stykke:

  »FAIF'erne skal sikre, at de, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade en AIF's interesser, medtager de typer interessekonflikter, der kan opstå som følge af integrationen af bæredygtighedsrisici i deres processer, systemer og interne kontrol.« |
| --- | --- |

4)

I artikel 30 tilføjes følgende stykke:

»FAIF'erne skal sikre, at de, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade en AIF's interesser, medtager de typer interessekonflikter, der kan opstå som følge af integrationen af bæredygtighedsrisici i deres processer, systemer og interne kontrol.«

| 5) | Artikel 40, stk. 2, læses således:

  »2.   Risikostyringspolitikken skal omfatte de procedurer, som er nødvendige for at sætte FAIF'en i stand til for hver af de forvaltede AIF'er at vurdere den pågældende AIF's eksponering i forhold til markeds-, likviditets- bæredygtigheds- og modpartsrisici samt AIF'ens eksponering i forhold til alle andre risici, herunder operationelle risici, som kan være af afgørende betydning for den enkelte forvaltede AIF.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 40, stk. 2, læses således:

»2.   Risikostyringspolitikken skal omfatte de procedurer, som er nødvendige for at sætte FAIF'en i stand til for hver af de forvaltede AIF'er at vurdere den pågældende AIF's eksponering i forhold til markeds-, likviditets- bæredygtigheds- og modpartsrisici samt AIF'ens eksponering i forhold til alle andre risici, herunder operationelle risici, som kan være af afgørende betydning for den enkelte forvaltede AIF.«

| 6) | I artikel 57, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

  »FAIF'erne skal tage hensyn til bæredygtighedsrisici, når de opfylder kravene i første afsnit.« |
| --- | --- |

6)

I artikel 57, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

»FAIF'erne skal tage hensyn til bæredygtighedsrisici, når de opfylder kravene i første afsnit.«

| 7) | I artikel 60, stk. 2, tilføjes følgende som litra i):






  »i) | er ansvarlig for at integrere bæredygtighedsrisici i de aktiviteter, der er omhandlet i litra a)-h).« |
| --- | --- | --- |

7)

I artikel 60, stk. 2, tilføjes følgende som litra i):

»i)

er ansvarlig for at integrere bæredygtighedsrisici i de aktiviteter, der er omhandlet i litra a)-h).«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1, august 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1841 af 5. oktober 2016 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 231/2013 af 19. december 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU for så vidt angår undtagelser, generelle vilkår for drift, depositarer, gearing, gennemsigtighed og tilsyn (EUT L 83 af 22.3.2013, s. 1).

7

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/14

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1256

af 21. april 2021

om ændring af delegeret forordning (EU) 2015/35 for så vidt angår integration af bæredygtighedsrisici i ledelsen af forsikrings- og genforsikringsselskaber

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF af 25. november 2009 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (1), særlig artikel 50, stk. 1, og artikel 135, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling.

| (2) | I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette forudsætter også, at investorerne som rettesnor får klare, langsigtede signaler for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering. |
| --- | --- |

(2)

I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette forudsætter også, at investorerne som rettesnor får klare, langsigtede signaler for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering.

| (3) | I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. Den konsekvensanalyse, som ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (5), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at forsikrings- og genforsikringsselskaber bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for forsikringstagerne. Forsikrings- og genforsikringsselskaber bør derfor løbende vurdere ikke blot alle relevante finansielle risici, men også alle relevante bæredygtighedsrisici som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (6), som, hvis de opstår, kunne have faktisk eller potentiel væsentlig negativ indvirkning på værdien af en investering eller et passiv. Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/35 (7) henviser ikke udtrykkeligt til bæredygtighedsrisici. Af denne grund og for at sikre, at ledelsessystemet følges og gennemføres korrekt, er det nødvendigt at præcisere, at forsikrings- og genforsikringsselskabers ledelsessystem og vurderingen af disse virksomheders samlede solvensbehov bør afspejle bæredygtighedsrisici. |
| --- | --- |

(3)

I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. Den konsekvensanalyse, som ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (5), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at forsikrings- og genforsikringsselskaber bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for forsikringstagerne. Forsikrings- og genforsikringsselskaber bør derfor løbende vurdere ikke blot alle relevante finansielle risici, men også alle relevante bæredygtighedsrisici som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (6), som, hvis de opstår, kunne have faktisk eller potentiel væsentlig negativ indvirkning på værdien af en investering eller et passiv. Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/35 (7) henviser ikke udtrykkeligt til bæredygtighedsrisici. Af denne grund og for at sikre, at ledelsessystemet følges og gennemføres korrekt, er det nødvendigt at præcisere, at forsikrings- og genforsikringsselskabers ledelsessystem og vurderingen af disse virksomheders samlede solvensbehov bør afspejle bæredygtighedsrisici.

| (4) | Forsikringsselskaber, der oplyser om de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, jf. forordning (EU) 2019/2088, bør også tilpasse deres processer, systemer og interne kontroller med hensyn til disse oplysninger. |
| --- | --- |

(4)

Forsikringsselskaber, der oplyser om de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, jf. forordning (EU) 2019/2088, bør også tilpasse deres processer, systemer og interne kontroller med hensyn til disse oplysninger.

| (5) | I betragtning af Kommissionens ambitioner om at sikre, at klima- og miljørisici styres og integreres i det finansielle system, og i betragtning af aflønningspolitikkernes betydning for at sikre, at forsikrings- og genforsikringsselskabernes personale effektivt styrer de risici, der identificeres af risikostyringssystemet, bør forsikrings- og genforsikringsselskabernes aflønningspolitikker indeholde oplysninger om, hvordan disse politikker tager hensyn til integrationen af bæredygtighedsrisici i risikostyringssystemet. |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af Kommissionens ambitioner om at sikre, at klima- og miljørisici styres og integreres i det finansielle system, og i betragtning af aflønningspolitikkernes betydning for at sikre, at forsikrings- og genforsikringsselskabernes personale effektivt styrer de risici, der identificeres af risikostyringssystemet, bør forsikrings- og genforsikringsselskabernes aflønningspolitikker indeholde oplysninger om, hvordan disse politikker tager hensyn til integrationen af bæredygtighedsrisici i risikostyringssystemet.

| (6) | I henhold til »prudent person«-princippet, jf. artikel 132 i direktiv 2009/138/EF, må forsikrings- og genforsikringsselskaber kun investere i aktiver, hvortil der knytter sig risici, som de på korrekt vis kan identificere, måle, overvåge, forvalte, kontrollere og rapportere om. For at sikre, at klima- og miljørisici styres effektivt af forsikrings- og genforsikringsselskaber, bør der ved gennemførelsen af »prudent person«-princippet tages hensyn til bæredygtighedsrisici, og forsikrings- og genforsikringsselskaber bør i deres investeringsprocesser tage hensyn til deres kunders bæredygtighedspræferencer, som der er taget hensyn til i produktgodkendelsesprocessen. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til »prudent person«-princippet, jf. artikel 132 i direktiv 2009/138/EF, må forsikrings- og genforsikringsselskaber kun investere i aktiver, hvortil der knytter sig risici, som de på korrekt vis kan identificere, måle, overvåge, forvalte, kontrollere og rapportere om. For at sikre, at klima- og miljørisici styres effektivt af forsikrings- og genforsikringsselskaber, bør der ved gennemførelsen af »prudent person«-princippet tages hensyn til bæredygtighedsrisici, og forsikrings- og genforsikringsselskaber bør i deres investeringsprocesser tage hensyn til deres kunders bæredygtighedspræferencer, som der er taget hensyn til i produktgodkendelsesprocessen.

| (7) | Delegeret forordning (EU) 2015/35 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(7)

Delegeret forordning (EU) 2015/35 bør derfor ændres.

| (8) | Tilsynsmyndighederne og forsikrings- og genforsikringsselskaberne bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye krav i denne forordning. Dens anvendelse bør derfor udskydes — |
| --- | --- |

(8)

Tilsynsmyndighederne og forsikrings- og genforsikringsselskaberne bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye krav i denne forordning. Dens anvendelse bør derfor udskydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af delegeret forordning (EU) 2015/35

I delegeret forordning (EU) 2015/35 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1 indsættes følgende som nr. 55c-55e:






  »55c. | »bæredygtighedsrisiko«: en miljømæssig, social eller ledelsesmæssig begivenhed eller omstændighed, som, hvis den opstår, kunne have faktisk eller potentiel negativ indvirkning på værdien af investeringen eller værdien af passivet |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 1 indsættes følgende som nr. 55c-55e:

»55c.

»bæredygtighedsrisiko«: en miljømæssig, social eller ledelsesmæssig begivenhed eller omstændighed, som, hvis den opstår, kunne have faktisk eller potentiel negativ indvirkning på værdien af investeringen eller værdien af passivet

| 55d. | »bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1) |
| --- | --- |

55d.

»bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1)

*1

| 55e. | »bæredygtighedspræferencer«: en kundes eller potentiel kundes valg med hensyn til, hvorvidt eller ej og i hvilket omfang et eller flere af følgende finansielle instrumenter bør integreres i vedkommendes investering:






  a) | et finansielt instrument, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i miljømæssigt bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (*2) |
| --- | --- | --- |

55e.

»bæredygtighedspræferencer«: en kundes eller potentiel kundes valg med hensyn til, hvorvidt eller ej og i hvilket omfang et eller flere af følgende finansielle instrumenter bør integreres i vedkommendes investering:

a)

et finansielt instrument, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i miljømæssigt bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (*2)

*2

| b) | et finansielt instrument, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i forordning (EU) 2019/2088 |
| --- | --- |

b)

et finansielt instrument, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i forordning (EU) 2019/2088

| c) | et finansielt instrument, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, hvor kvalitative eller kvantitative elementer, der viser, at der tages hensyn hertil, bestemmes af kunden eller den potentielle kunde |
| --- | --- |

c)

et finansielt instrument, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, hvor kvalitative eller kvantitative elementer, der viser, at der tages hensyn hertil, bestemmes af kunden eller den potentielle kunde

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1)."

*1

(*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).«
  "

*2

| 2) | Artikel 260 ændres således:






  a) | Stk. 1, litra a), nr. i), affattes således:






  »i) | foranstaltninger, som forsikrings- og genforsikringsselskabet skal træffe til at vurdere og styre risikoen for tab eller en ugunstig udvikling i værdien af forsikrings- og genforsikringsforpligtelser som følge af uhensigtsmæssige antagelser i forbindelse med prissætning og hensættelser på grund af interne eller eksterne faktorer, herunder bæredygtighedsrisici«. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikel 260 ændres således:

a)

Stk. 1, litra a), nr. i), affattes således:

»i)

foranstaltninger, som forsikrings- og genforsikringsselskabet skal træffe til at vurdere og styre risikoen for tab eller en ugunstig udvikling i værdien af forsikrings- og genforsikringsforpligtelser som følge af uhensigtsmæssige antagelser i forbindelse med prissætning og hensættelser på grund af interne eller eksterne faktorer, herunder bæredygtighedsrisici«.

| b) | I stk. 1, litra c), tilføjes følgende som nr. vi):






  »vi) | foranstaltninger, som forsikrings- eller genforsikringsselskabet skal træffe til at sikre, at bæredygtighedsrisici i investeringsporteføljen identificeres, vurderes og håndteres korrekt.« |
| --- | --- | --- |

b)

I stk. 1, litra c), tilføjes følgende som nr. vi):

»vi)

foranstaltninger, som forsikrings- eller genforsikringsselskabet skal træffe til at sikre, at bæredygtighedsrisici i investeringsporteføljen identificeres, vurderes og håndteres korrekt.«

| c) | Følgende indsættes som stk. 1a:

  »1a.   Forsikrings- og genforsikringsselskaber skal integrere bæredygtighedsrisici i deres politikker, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og c), og, hvor det er relevant, i deres politikker for de øvrige områder, der er omhandlet i stk. 1.« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som stk. 1a:

»1a.   Forsikrings- og genforsikringsselskaber skal integrere bæredygtighedsrisici i deres politikker, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og c), og, hvor det er relevant, i deres politikker for de øvrige områder, der er omhandlet i stk. 1.«

| 3) | Artikel 269 ændres således:






  a) | Stk. 1, litra e), affattes således:






  »e) | identificere og vurdere nye risici og bæredygtighedsrisici.« |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikel 269 ændres således:

a)

Stk. 1, litra e), affattes således:

»e)

identificere og vurdere nye risici og bæredygtighedsrisici.«

| b) | Følgende indsættes som stk. 1a:

  »1a.   Nye risici og bæredygtighedsrisici, der er omhandlet i stk. 1, litra e), og som identificeres af risikostyringsfunktionen, udgør en del af de risici, der er omhandlet i artikel 262, stk. 1, litra a).« |
| --- | --- |

b)

Følgende indsættes som stk. 1a:

»1a.   Nye risici og bæredygtighedsrisici, der er omhandlet i stk. 1, litra e), og som identificeres af risikostyringsfunktionen, udgør en del af de risici, der er omhandlet i artikel 262, stk. 1, litra a).«

| 4) | Artikel 272, stk. 6, litra b), affattes således:






  »b) | virkningen af inflation, juridiske risici, bæredygtighedsrisici, ændringer i sammensætningen af selskabets portefølje samt af de systemer, som ned- eller opjusterer de præmier, som forsikringstagerne betaler, afhængigt af deres kravsforløb (»bonus-malus-systemer«) eller lignende systemer, der gennemføres i bestemte homogene risikogrupper«. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 272, stk. 6, litra b), affattes således:

»b)

virkningen af inflation, juridiske risici, bæredygtighedsrisici, ændringer i sammensætningen af selskabets portefølje samt af de systemer, som ned- eller opjusterer de præmier, som forsikringstagerne betaler, afhængigt af deres kravsforløb (»bonus-malus-systemer«) eller lignende systemer, der gennemføres i bestemte homogene risikogrupper«.

| 5) | I artikel 275 tilføjes følgende som stk. 4:

  »4.   Aflønningspolitikken skal omfatte oplysninger om, hvordan den tager hensyn til integrationen af bæredygtighedsrisici i risikostyringssystemet.« |
| --- | --- |

5)

I artikel 275 tilføjes følgende som stk. 4:

»4.   Aflønningspolitikken skal omfatte oplysninger om, hvordan den tager hensyn til integrationen af bæredygtighedsrisici i risikostyringssystemet.«

| 6) | I afsnit I, kapitel IX, tilføjes følgende som afdeling 6:

  »
  AFDELING 6



  Investeringer



  Artikel 275a
  Integration af bæredygtighedsrisici i »prudent person«-princippet

  1.   Forsikrings- og genforsikringsselskaber skal ved identifikation, måling, overvågning, forvaltning, kontrol, rapportering og vurdering af risici i forbindelse med investeringer, som omhandlet i artikel 132, stk. 2, første afsnit, i direktiv 2009/138/EF, tage hensyn til bæredygtighedsrisici.


  2.   Med henblik på stk. 1 skal forsikrings- og genforsikringsselskaber tage hensyn til den potentielle langsigtede virkning af deres investeringsstrategi og beslutninger om bæredygtighedsfaktorer og, hvor det er relevant, skal denne strategi og disse beslutninger truffet af et forsikringsselskab afspejle deres kunders bæredygtighedspræferencer, som der er taget hensyn til i den produktgodkendelsesproces, der er omhandlet i artikel 4 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2358 (*3).



  (*3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2358 af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår krav til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører (EUT L 341 af 20.12.2017, s. 1.).«
  " |
| --- | --- |

6)

I afsnit I, kapitel IX, tilføjes følgende som afdeling 6:

»
  AFDELING 6

AFDELING 6

Investeringer

Investeringer

Artikel 275a

Integration af bæredygtighedsrisici i »prudent person«-princippet

1.   Forsikrings- og genforsikringsselskaber skal ved identifikation, måling, overvågning, forvaltning, kontrol, rapportering og vurdering af risici i forbindelse med investeringer, som omhandlet i artikel 132, stk. 2, første afsnit, i direktiv 2009/138/EF, tage hensyn til bæredygtighedsrisici.

2.   Med henblik på stk. 1 skal forsikrings- og genforsikringsselskaber tage hensyn til den potentielle langsigtede virkning af deres investeringsstrategi og beslutninger om bæredygtighedsfaktorer og, hvor det er relevant, skal denne strategi og disse beslutninger truffet af et forsikringsselskab afspejle deres kunders bæredygtighedspræferencer, som der er taget hensyn til i den produktgodkendelsesproces, der er omhandlet i artikel 4 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2358 (*3).

(*3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2358 af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår krav til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører (EUT L 341 af 20.12.2017, s. 1.).«
  "

*3

Artikel 2

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 2. august 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 335 af 17.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1841 af 5. oktober 2016 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (EUT L 282 af 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final).

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/35 af 10. oktober 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (EUT L 12 af 17.1.2015, s. 1).

7

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/18

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1257

af 21. april 2021

om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/2358 og (EU) 2017/2359 for så vidt angår integration af bæredygtighedsfaktorer og bæredygtighedspræferencer i kravene til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører og i reglerne for god forretningsskik og investeringsrådgivning vedrørende forsikringsbaserede investeringsprodukter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 af 20. januar 2016 om forsikringsdistribution (1), særlig artikel 25, stk. 2, artikel 28, stk. 4, og artikel 30, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling.

| (2) | I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering. |
| --- | --- |

(2)

I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering.

| (3) | I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. |
| --- | --- |

(3)

I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst.

| (4) | En korrekt gennemførelse af handlingsplanen fremmer investorernes efterspørgsel efter bæredygtige investeringer. Det er derfor nødvendigt at præcisere, at der skal tages hensyn til bæredygtighedsfaktorer og bæredygtighedsrelaterede mål i forbindelse med de produktstyringskrav, der er fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2358 (5). |
| --- | --- |

(4)

En korrekt gennemførelse af handlingsplanen fremmer investorernes efterspørgsel efter bæredygtige investeringer. Det er derfor nødvendigt at præcisere, at der skal tages hensyn til bæredygtighedsfaktorer og bæredygtighedsrelaterede mål i forbindelse med de produktstyringskrav, der er fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2358 (5).

| (5) | Forsikringsselskaber og forsikringsformidlere, der udarbejder forsikringsprodukter, bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer i produktgodkendelsesprocessen for hvert enkelt forsikringsprodukt og i andre produkttilsyns- og styringsordninger for hvert enkelt forsikringsprodukt, der er beregnet til at blive distribueret til kunder, der søger forsikringsprodukter med en bæredygtighedsrelateret profil. |
| --- | --- |

(5)

Forsikringsselskaber og forsikringsformidlere, der udarbejder forsikringsprodukter, bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer i produktgodkendelsesprocessen for hvert enkelt forsikringsprodukt og i andre produkttilsyns- og styringsordninger for hvert enkelt forsikringsprodukt, der er beregnet til at blive distribueret til kunder, der søger forsikringsprodukter med en bæredygtighedsrelateret profil.

| (6) | I betragtning af at målgruppen bør afgrænses med en tilstrækkelig høj detaljeringsgrad, bør det ikke være tilstrækkeligt med en generel erklæring om, at et forsikringsprodukt har en bæredygtighedsrelateret profil. Det bør snarere præciseres af det forsikringsselskab eller den forsikringsformidler, der udarbejder forsikringsproduktet, hvilken gruppe af kunder med specifikke bæredygtighedsrelaterede mål forsikringsproduktet forventes at blive distribueret til. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af at målgruppen bør afgrænses med en tilstrækkelig høj detaljeringsgrad, bør det ikke være tilstrækkeligt med en generel erklæring om, at et forsikringsprodukt har en bæredygtighedsrelateret profil. Det bør snarere præciseres af det forsikringsselskab eller den forsikringsformidler, der udarbejder forsikringsproduktet, hvilken gruppe af kunder med specifikke bæredygtighedsrelaterede mål forsikringsproduktet forventes at blive distribueret til.

| (7) | For at sikre, at forsikringsprodukter med bæredygtighedsfaktorer fortsat er let tilgængelige også for kunder, der ikke har bæredygtighedspræferencer, bør forsikringsselskaber og forsikringsformidlere, der udarbejder forsikringsprodukter, ikke være forpligtet til at identificere grupper af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger et forsikringsprodukt med bæredygtighedsfaktorer ikke er kompatibelt med. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at forsikringsprodukter med bæredygtighedsfaktorer fortsat er let tilgængelige også for kunder, der ikke har bæredygtighedspræferencer, bør forsikringsselskaber og forsikringsformidlere, der udarbejder forsikringsprodukter, ikke være forpligtet til at identificere grupper af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger et forsikringsprodukt med bæredygtighedsfaktorer ikke er kompatibelt med.

| (8) | Et forsikringsprodukts bæredygtighedsfaktorer bør præsenteres på en gennemsigtig måde, således at forsikringsdistributører kan give deres kunder eller potentielle kunder de relevante oplysninger. |
| --- | --- |

(8)

Et forsikringsprodukts bæredygtighedsfaktorer bør præsenteres på en gennemsigtig måde, således at forsikringsdistributører kan give deres kunder eller potentielle kunder de relevante oplysninger.

| (9) | Den konsekvensanalyse, som ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (6), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, som distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for deres kunder eller potentielle kunder. |
| --- | --- |

(9)

Den konsekvensanalyse, som ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (6), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, som distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for deres kunder eller potentielle kunder.

| (10) | For at opretholde en høj standard for investorbeskyttelse bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, som distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade en kundes eller potentiel kundes interesser, medtage de typer interessekonflikter, der stammer fra integrationen af en kundes bæredygtighedspræferencer. Forsikringsformidlere og forsikringsselskaber bør, for så vidt angår eksisterende kunder, for hvem der allerede er foretaget en egnethedsvurdering, have mulighed for at identificere kundens individuelle bæredygtighedspræferencer ved den næste regelmæssige ajourføring af den eksisterende egnethedsvurdering. |
| --- | --- |

(10)

For at opretholde en høj standard for investorbeskyttelse bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, som distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade en kundes eller potentiel kundes interesser, medtage de typer interessekonflikter, der stammer fra integrationen af en kundes bæredygtighedspræferencer. Forsikringsformidlere og forsikringsselskaber bør, for så vidt angår eksisterende kunder, for hvem der allerede er foretaget en egnethedsvurdering, have mulighed for at identificere kundens individuelle bæredygtighedspræferencer ved den næste regelmæssige ajourføring af den eksisterende egnethedsvurdering.

| (11) | Forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der yder rådgivning om forsikringsbaserede investeringsprodukter, bør kunne anbefale egnede forsikringsbaserede investeringsprodukter til deres kunder eller potentielle kunder og bør derfor kunne stille spørgsmål for at identificere en kundes individuelle bæredygtighedspræferencer. I overensstemmelse med forpligtelsen til at gennemføre distributionsaktiviteter i overensstemmelse med kundernes bedste interesse bør anbefalinger til kunder eller potentielle kunder afspejle både de finansielle mål og eventuelle bæredygtighedspræferencer, som disse kunder har givet udtryk for. Det er derfor nødvendigt at præcisere, at bæredygtighedsfaktorers integration i rådgivningsprocessen ikke må føre til salg på tvivlsomt grundlag eller fejlagtige oplysninger om, at forsikringsbaserede investeringsprodukter opfylder bæredygtighedspræferencer, når de ikke gør det. For at undgå en sådan praksis eller fejlagtige oplysninger bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der yder rådgivning om forsikringsbaserede investeringsprodukter, først vurdere en kundes eller potentielle kundes andre investeringsmål og individuelle omstændigheder, før de spørger deres kunder om deres potentielle bæredygtighedspræferencer. |
| --- | --- |

(11)

Forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der yder rådgivning om forsikringsbaserede investeringsprodukter, bør kunne anbefale egnede forsikringsbaserede investeringsprodukter til deres kunder eller potentielle kunder og bør derfor kunne stille spørgsmål for at identificere en kundes individuelle bæredygtighedspræferencer. I overensstemmelse med forpligtelsen til at gennemføre distributionsaktiviteter i overensstemmelse med kundernes bedste interesse bør anbefalinger til kunder eller potentielle kunder afspejle både de finansielle mål og eventuelle bæredygtighedspræferencer, som disse kunder har givet udtryk for. Det er derfor nødvendigt at præcisere, at bæredygtighedsfaktorers integration i rådgivningsprocessen ikke må føre til salg på tvivlsomt grundlag eller fejlagtige oplysninger om, at forsikringsbaserede investeringsprodukter opfylder bæredygtighedspræferencer, når de ikke gør det. For at undgå en sådan praksis eller fejlagtige oplysninger bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der yder rådgivning om forsikringsbaserede investeringsprodukter, først vurdere en kundes eller potentielle kundes andre investeringsmål og individuelle omstændigheder, før de spørger deres kunder om deres potentielle bæredygtighedspræferencer.

| (12) | Der er hidtil blevet udformet forsikringsbaserede investeringsprodukter med forskellige grader af bæredygtighedsrelaterede ambitioner. For at sætte kunder eller potentielle kunder i stand til bedre at forstå de forskellige grader af bæredygtighed og træffe kvalificerede investeringsbeslutninger med hensyn til bæredygtighed bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, som distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, forklare forskellen mellem på den ene side forsikringsbaserede investeringsprodukter, der helt eller delvis forfølger bæredygtige investeringer i økonomiske aktiviteter, der kvalificeres som miljømæssigt bæredygtige i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (7), bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (8) og forsikringsbaserede investeringsprodukter, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, og som kan anbefales som forsikringsbaserede investeringsprodukter, der opfylder kundens individuelle bæredygtighedspræferencer, og på den anden side andre forsikringsbaserede investeringsprodukter uden sådanne særlige kendetegn, som ikke bør anbefales til de kunder eller potentielle kunder, der har individuelle bæredygtighedspræferencer. |
| --- | --- |

(12)

Der er hidtil blevet udformet forsikringsbaserede investeringsprodukter med forskellige grader af bæredygtighedsrelaterede ambitioner. For at sætte kunder eller potentielle kunder i stand til bedre at forstå de forskellige grader af bæredygtighed og træffe kvalificerede investeringsbeslutninger med hensyn til bæredygtighed bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, som distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, forklare forskellen mellem på den ene side forsikringsbaserede investeringsprodukter, der helt eller delvis forfølger bæredygtige investeringer i økonomiske aktiviteter, der kvalificeres som miljømæssigt bæredygtige i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (7), bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (8) og forsikringsbaserede investeringsprodukter, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, og som kan anbefales som forsikringsbaserede investeringsprodukter, der opfylder kundens individuelle bæredygtighedspræferencer, og på den anden side andre forsikringsbaserede investeringsprodukter uden sådanne særlige kendetegn, som ikke bør anbefales til de kunder eller potentielle kunder, der har individuelle bæredygtighedspræferencer.

| (13) | Det er nødvendigt at tage hånd om bekymringerne vedrørende »grønvaskning«, dvs. navnlig praksis med at opnå en urimelig konkurrencefordel ved at anbefale et forsikringsbaserede investeringsprodukt som miljøvenligt eller bæredygtigt, når det forsikringsbaserede investeringsprodukt i realiteten ikke opfylder grundlæggende miljømæssige eller andre bæredygtighedsrelaterede standarder. For at forhindre salg på tvivlsomt grundlag og grønvaskning bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, ikke anbefale forsikringsbaserede investeringsprodukter som værende i overensstemmelse med individuelle bæredygtighedspræferencer, hvis disse produkter ikke er i overensstemmelse med disse præferencer. Forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, bør forklare deres kunder eller potentielle kunder årsagerne til, at de ikke gør det, og føre fortegnelser over disse årsager. |
| --- | --- |

(13)

Det er nødvendigt at tage hånd om bekymringerne vedrørende »grønvaskning«, dvs. navnlig praksis med at opnå en urimelig konkurrencefordel ved at anbefale et forsikringsbaserede investeringsprodukt som miljøvenligt eller bæredygtigt, når det forsikringsbaserede investeringsprodukt i realiteten ikke opfylder grundlæggende miljømæssige eller andre bæredygtighedsrelaterede standarder. For at forhindre salg på tvivlsomt grundlag og grønvaskning bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, ikke anbefale forsikringsbaserede investeringsprodukter som værende i overensstemmelse med individuelle bæredygtighedspræferencer, hvis disse produkter ikke er i overensstemmelse med disse præferencer. Forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, bør forklare deres kunder eller potentielle kunder årsagerne til, at de ikke gør det, og føre fortegnelser over disse årsager.

| (14) | Det er nødvendigt at præcisere, at forsikringsbaserede investeringsprodukter, der ikke kan komme i betragtning i forbindelse med individuelle bæredygtighedspræferencer, stadig kan anbefales af forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, men ikke som værende i overensstemmelse med individuelle bæredygtighedspræferencer. For at give mulighed for yderligere anbefalinger til kunder eller potentielle kunder, når forsikringsbaserede investeringsprodukter ikke er i overensstemmelse med en kundes bæredygtighedspræferencer, bør kunden have mulighed for at tilpasse oplysningerne om sine bæredygtighedspræferencer. For at forhindre salg på tvivlsomt grundlag og grønvaskning bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, føre registre over kundens beslutning sammen med kundens forklaring til støtte for tilpasningen. |
| --- | --- |

(14)

Det er nødvendigt at præcisere, at forsikringsbaserede investeringsprodukter, der ikke kan komme i betragtning i forbindelse med individuelle bæredygtighedspræferencer, stadig kan anbefales af forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, men ikke som værende i overensstemmelse med individuelle bæredygtighedspræferencer. For at give mulighed for yderligere anbefalinger til kunder eller potentielle kunder, når forsikringsbaserede investeringsprodukter ikke er i overensstemmelse med en kundes bæredygtighedspræferencer, bør kunden have mulighed for at tilpasse oplysningerne om sine bæredygtighedspræferencer. For at forhindre salg på tvivlsomt grundlag og grønvaskning bør forsikringsformidlere og forsikringsselskaber, der distribuerer forsikringsbaserede investeringsprodukter, føre registre over kundens beslutning sammen med kundens forklaring til støtte for tilpasningen.

| (15) | Bestemmelserne i denne forordning er tæt forbundet med hinanden og med bestemmelserne i forordning (EU) 2019/2088, da de indfører et samlet system til information om bæredygtighedsaspekter. For at sikre en sammenhængende fortolkning og anvendelse af disse bestemmelser og for at sikre, at markedsdeltagerne og de kompetente myndigheder samt investorerne får en samlet forståelse af dem og let adgang til dem, er det ønskeligt at indarbejde dem i én enkelt retsakt. |
| --- | --- |

(15)

Bestemmelserne i denne forordning er tæt forbundet med hinanden og med bestemmelserne i forordning (EU) 2019/2088, da de indfører et samlet system til information om bæredygtighedsaspekter. For at sikre en sammenhængende fortolkning og anvendelse af disse bestemmelser og for at sikre, at markedsdeltagerne og de kompetente myndigheder samt investorerne får en samlet forståelse af dem og let adgang til dem, er det ønskeligt at indarbejde dem i én enkelt retsakt.

| (16) | Delegeret forordning (EU) 2017/2358 og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2359 (9) bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(16)

Delegeret forordning (EU) 2017/2358 og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2359 (9) bør derfor ændres.

| (17) | De kompetente myndigheder, forsikringsformidlerne og forsikringsselskaberne bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye krav i denne forordning. Dens anvendelse bør derfor udskydes — |
| --- | --- |

(17)

De kompetente myndigheder, forsikringsformidlerne og forsikringsselskaberne bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye krav i denne forordning. Dens anvendelse bør derfor udskydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af delegeret forordning (EU) 2017/2358

I delegeret forordning (EU) 2017/2358 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 4, stk. 3, litra a), nr. i), affattes således:






  »i) | Den tager højde for kundernes målsætninger, interesser og karakteristika, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål.« |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 4, stk. 3, litra a), nr. i), affattes således:

»i)

Den tager højde for kundernes målsætninger, interesser og karakteristika, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål.«

| 2) | Artikel 5 og 6 affattes således:

  »Artikel 5
  Målgruppe

  1.   Produktgodkendelsesprocessen skal for hvert forsikringsprodukt afgrænse målgruppen og gruppen af kompatible kunder. Målgruppen skal afgrænses med en tilstrækkelig høj detaljeringsgrad, idet der tages hensyn til forsikringsproduktets karakteristika, risikoprofil, kompleksitet og art samt dets bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1).


  2.   Producenterne kan, navnlig for så vidt angår forsikringsbaserede investeringsprodukter, afgrænse grupper af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger forsikringsproduktet generelt ikke er kompatibelt med, medmindre forsikringsprodukterne tager hensyn til bæredygtighedsfaktorer som omhandlet i stk. 1.


  3.   Producenterne må kun udforme og markedsføre forsikringsprodukter, der er kompatible med behovene, karakteristikaene og målsætningerne, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, hos de kunder, der tilhører målgruppen. Ved vurderingen af, om et forsikringsprodukt er kompatibelt med en målgruppe, skal producenterne tage hensyn til niveauet for de oplysninger, der er til rådighed for de kunder, der tilhører denne målgruppe, og deres finansielle forståelse.


  4.   Producenterne skal sikre, at det personale, der er involveret i udformningen og produktionen af forsikringsprodukter, har den nødvendige kompetence, viden og ekspertise til ordentligt at forstå de solgte forsikringsprodukter og interesser, målsætninger og karakteristika, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, hos de kunder, der tilhører målgruppen.



  Artikel 6
  Produkttestning

  1.   Producenterne skal teste deres forsikringsprodukter på en hensigtsmæssig måde, herunder ved anvendelse af scenarieanalyser, hvor det er relevant, inden det pågældende produkt markedsføres, eller i væsentlig grad tilpasse det, eller hvis målgruppen har ændret sig væsentligt. Ved produkttestningen vurderes det, om forsikringsproduktet i sin levetid lever op til de identificerede behov, målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og karakteristika hos de kunder, der tilhører målgruppen. Producenterne skal teste deres forsikringsprodukter på en kvalitativ måde og, afhængigt af typen og arten af forsikringsproduktet og den hermed forbundne risiko for skadelige virkninger for kunderne, på en kvantitativ måde.


  2.   Producenterne må ikke markedsføre forsikringsprodukter, hvis resultaterne af produkttestningen viser, at produkterne ikke lever op de identificerede behov, mål, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede målsætninger, og karakteristika hos målgruppen.«



  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

2)

Artikel 5 og 6 affattes således:

»Artikel 5

Målgruppe

1.   Produktgodkendelsesprocessen skal for hvert forsikringsprodukt afgrænse målgruppen og gruppen af kompatible kunder. Målgruppen skal afgrænses med en tilstrækkelig høj detaljeringsgrad, idet der tages hensyn til forsikringsproduktets karakteristika, risikoprofil, kompleksitet og art samt dets bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1).

2.   Producenterne kan, navnlig for så vidt angår forsikringsbaserede investeringsprodukter, afgrænse grupper af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger forsikringsproduktet generelt ikke er kompatibelt med, medmindre forsikringsprodukterne tager hensyn til bæredygtighedsfaktorer som omhandlet i stk. 1.

3.   Producenterne må kun udforme og markedsføre forsikringsprodukter, der er kompatible med behovene, karakteristikaene og målsætningerne, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, hos de kunder, der tilhører målgruppen. Ved vurderingen af, om et forsikringsprodukt er kompatibelt med en målgruppe, skal producenterne tage hensyn til niveauet for de oplysninger, der er til rådighed for de kunder, der tilhører denne målgruppe, og deres finansielle forståelse.

4.   Producenterne skal sikre, at det personale, der er involveret i udformningen og produktionen af forsikringsprodukter, har den nødvendige kompetence, viden og ekspertise til ordentligt at forstå de solgte forsikringsprodukter og interesser, målsætninger og karakteristika, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, hos de kunder, der tilhører målgruppen.

Artikel 6

Produkttestning

1.   Producenterne skal teste deres forsikringsprodukter på en hensigtsmæssig måde, herunder ved anvendelse af scenarieanalyser, hvor det er relevant, inden det pågældende produkt markedsføres, eller i væsentlig grad tilpasse det, eller hvis målgruppen har ændret sig væsentligt. Ved produkttestningen vurderes det, om forsikringsproduktet i sin levetid lever op til de identificerede behov, målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og karakteristika hos de kunder, der tilhører målgruppen. Producenterne skal teste deres forsikringsprodukter på en kvalitativ måde og, afhængigt af typen og arten af forsikringsproduktet og den hermed forbundne risiko for skadelige virkninger for kunderne, på en kvantitativ måde.

2.   Producenterne må ikke markedsføre forsikringsprodukter, hvis resultaterne af produkttestningen viser, at produkterne ikke lever op de identificerede behov, mål, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede målsætninger, og karakteristika hos målgruppen.«

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).«
  "

*1

| 3) | Artikel 7, stk. 1, affattes således:

  »1.   Producenterne skal løbende overvåge og regelmæssigt revidere de forsikringsprodukter, de har markedsført, for at identificere hændelser, som materielt kunne påvirke de pågældende produkters vigtigste aspekter, risikodækning eller garantier. De skal vurdere, om forsikringsprodukterne fortsat lever op til den afgrænsede målgruppes behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og om de pågældende produkter distribueres til målgruppen eller når ud til kunder uden for målgruppen.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 7, stk. 1, affattes således:

»1.   Producenterne skal løbende overvåge og regelmæssigt revidere de forsikringsprodukter, de har markedsført, for at identificere hændelser, som materielt kunne påvirke de pågældende produkters vigtigste aspekter, risikodækning eller garantier. De skal vurdere, om forsikringsprodukterne fortsat lever op til den afgrænsede målgruppes behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og om de pågældende produkter distribueres til målgruppen eller når ud til kunder uden for målgruppen.«

| 4) | Artikel 8, stk. 3, affattes således:

  »3.   Oplysningerne omhandlet i stk. 2 skal sætte forsikringsdistributørerne i stand til:






  a) | at forstå forsikringsprodukterne |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 8, stk. 3, affattes således:

»3.   Oplysningerne omhandlet i stk. 2 skal sætte forsikringsdistributørerne i stand til:

a)

at forstå forsikringsprodukterne

| b) | at forstå den afgrænsede målgruppe for forsikringsprodukterne |
| --- | --- |

b)

at forstå den afgrænsede målgruppe for forsikringsprodukterne

| c) | at afgrænse kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, forsikringsproduktet ikke er kompatibelt med |
| --- | --- |

c)

at afgrænse kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, forsikringsproduktet ikke er kompatibelt med

| d) | at gennemføre distributionsaktiviteter vedrørende de relevante forsikringsprodukter i overensstemmelse med deres kunders bedste interesse, jf. artikel 17, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/97.« |
| --- | --- |

d)

at gennemføre distributionsaktiviteter vedrørende de relevante forsikringsprodukter i overensstemmelse med deres kunders bedste interesse, jf. artikel 17, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/97.«

| 5) | Artikel 10, stk. 2, affattes således:

  »2.   Produktdistributionsordningerne skal:






  a) | have til formål at forhindre eller afbøde skadelige virkninger for kunderne |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 10, stk. 2, affattes således:

»2.   Produktdistributionsordningerne skal:

a)

have til formål at forhindre eller afbøde skadelige virkninger for kunderne

| b) | understøtte en korrekt håndtering af interessekonflikter |
| --- | --- |

b)

understøtte en korrekt håndtering af interessekonflikter

| c) | sikre, at kundernes mål, interesser og karakteristika, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede målsætninger, tages behørigt i betragtning.« |
| --- | --- |

c)

sikre, at kundernes mål, interesser og karakteristika, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede målsætninger, tages behørigt i betragtning.«

| 6) | Artikel 11 affattes således:

  »Artikel 11
  Underretning af producenten
  Forsikringsdistributører, der bliver klar over, at et forsikringsprodukt ikke stemmer overens med den afgrænsede kundemålgruppes interesser, målsætninger og karakteristika, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, eller bliver klar over andre produktrelaterede forhold, der kan få negative konsekvenser for kunden, underretter straks producenten herom og ændrer, hvor det er relevant, deres distributionsstrategi for det pågældende forsikringsprodukt.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 11 affattes således:

»Artikel 11

Underretning af producenten

Forsikringsdistributører, der bliver klar over, at et forsikringsprodukt ikke stemmer overens med den afgrænsede kundemålgruppes interesser, målsætninger og karakteristika, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, eller bliver klar over andre produktrelaterede forhold, der kan få negative konsekvenser for kunden, underretter straks producenten herom og ændrer, hvor det er relevant, deres distributionsstrategi for det pågældende forsikringsprodukt.«

Artikel 2

Ændringer af delegeret forordning (EU) 2017/2359

I delegeret forordning (EU) 2017/2359 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2 tilføjes som nr. 4) og 5):






  »4) | »bæredygtighedspræferencer«: en kundes eller potentiel kundes valg med hensyn til, hvorvidt eller ej og i hvilket omfang et eller flere af følgende finansielle produkter bør integreres i vedkommendes investering:






  a) | et forsikringsbaseret investeringsprodukt, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i miljømæssigt bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (*2) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I artikel 2 tilføjes som nr. 4) og 5):

»4)

»bæredygtighedspræferencer«: en kundes eller potentiel kundes valg med hensyn til, hvorvidt eller ej og i hvilket omfang et eller flere af følgende finansielle produkter bør integreres i vedkommendes investering:

a)

et forsikringsbaseret investeringsprodukt, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i miljømæssigt bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (*2)

*2

| b) | et forsikringsbaseret investeringsprodukt, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*3) |
| --- | --- |

b)

et forsikringsbaseret investeringsprodukt, for hvilket kunden eller den potentielle kunde bestemmer, at en minimumsandel skal investeres i bæredygtige investeringer som defineret i artikel 2, nr. 17), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*3)

*3

| c) | et forsikringsbaseret investeringsprodukt, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, hvor kvalitative eller kvantitative elementer, der viser, at der tages hensyn hertil, bestemmes af kunden eller den potentielle kunde |
| --- | --- |

c)

et forsikringsbaseret investeringsprodukt, der tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, hvor kvalitative eller kvantitative elementer, der viser, at der tages hensyn hertil, bestemmes af kunden eller den potentielle kunde

| 5) | »bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

5)

»bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/2088.

(*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13)."

*2

(*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).«
  "

*3

| 2) | Artikel 3, stk. 1, affattes således:

  »1.   Med henblik på, i overensstemmelse med artikel 28 i direktiv (EU) 2016/97, at identificere de forskellige typer interessekonflikter, som opstår i forbindelse med forsikringsdistributionsvirksomhed i tilknytning til forsikringsbaserede investeringsprodukter, og som medfører en risiko for at skade en kundes interesser, herunder vedkommendes bæredygtighedspræferencer, skal forsikringsformidlere og forsikringsselskaber vurdere, om de selv, en relevant person eller en person, der direkte eller indirekte er forbundet med dem ved et kontrolforhold, har en interesse i resultatet af forsikringsdistributionsvirksomheden, som opfylder følgende kriterier:






  a) | Den er forskellig fra kundens eller den potentielle kundes interesse i resultatet af forsikringsdistributionsvirksomheden. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 3, stk. 1, affattes således:

»1.   Med henblik på, i overensstemmelse med artikel 28 i direktiv (EU) 2016/97, at identificere de forskellige typer interessekonflikter, som opstår i forbindelse med forsikringsdistributionsvirksomhed i tilknytning til forsikringsbaserede investeringsprodukter, og som medfører en risiko for at skade en kundes interesser, herunder vedkommendes bæredygtighedspræferencer, skal forsikringsformidlere og forsikringsselskaber vurdere, om de selv, en relevant person eller en person, der direkte eller indirekte er forbundet med dem ved et kontrolforhold, har en interesse i resultatet af forsikringsdistributionsvirksomheden, som opfylder følgende kriterier:

a)

Den er forskellig fra kundens eller den potentielle kundes interesse i resultatet af forsikringsdistributionsvirksomheden.

| b) | Den har potentiale til at påvirke resultatet af distributionsvirksomheden til skade for kunden. |
| --- | --- |

b)

Den har potentiale til at påvirke resultatet af distributionsvirksomheden til skade for kunden.

Forsikringsformidlere og forsikringsselskaber skal foretage en vurdering på samme måde med henblik på at identificere interessekonflikter mellem en kunde og en anden.«

| 3) | Artikel 9 ændres således:






  a) | Stk. 2, litra a), affattes således:






  »a) | Den er i overensstemmelse med kundens eller den potentielle kundes investeringsmål, herunder den pågældende persons risikotolerance og eventuelle bæredygtighedspræferencer.« |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikel 9 ændres således:

a)

Stk. 2, litra a), affattes således:

»a)

Den er i overensstemmelse med kundens eller den potentielle kundes investeringsmål, herunder den pågældende persons risikotolerance og eventuelle bæredygtighedspræferencer.«

| b) | Stk. 4 affattes således:

  »4.   Oplysningerne om kundens eller den potentielle kundes investeringsmål skal, når det er relevant, indeholde oplysninger om, hvor længe kunden eller den potentielle kunde ønsker at beholde investeringen, vedkommendes risikovilje, risikoprofilen, formålet med investeringen samt vedkommendes bæredygtighedspræferencer. Niveauet for de indhentede oplysninger skal være relevant i forhold til den specifikke form for produkt eller tjenesteydelse.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Oplysningerne om kundens eller den potentielle kundes investeringsmål skal, når det er relevant, indeholde oplysninger om, hvor længe kunden eller den potentielle kunde ønsker at beholde investeringen, vedkommendes risikovilje, risikoprofilen, formålet med investeringen samt vedkommendes bæredygtighedspræferencer. Niveauet for de indhentede oplysninger skal være relevant i forhold til den specifikke form for produkt eller tjenesteydelse.«

| c) | Stk. 6 affattes således:

  »6.   Ved ydelse af rådgivning om et forsikringsbaseret investeringsprodukt i henhold til artikel 30, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/97 må en forsikringsformidler eller et forsikringsselskab ikke give en anbefaling, hvis ingen af produkterne egner sig til kunden eller den potentielle kunde.
  En forsikringsformidler eller et forsikringsselskab må ikke anbefale forsikringsbaserede investeringsprodukter som værende i overensstemmelse med en kundes eller potentielle kundes bæredygtighedspræferencer, hvis disse forsikringsbaserede investeringsprodukter ikke er i overensstemmelse med disse præferencer. Forsikringsformidleren eller forsikringsselskabet skal forklare kunden eller den potentielle kunde årsagerne til, at de ikke gør det, og føre fortegnelser over disse årsager.
  Hvis intet forsikringsbaseret investeringsprodukt er i overensstemmelse med kundens eller den potentielle kundes bæredygtighedspræferencer, og kunden beslutter at tilpasse sine bæredygtighedspræferencer, skal investeringsselskabet føre fortegnelser over kundens beslutning, herunder begrundelsen for denne beslutning.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 6 affattes således:

»6.   Ved ydelse af rådgivning om et forsikringsbaseret investeringsprodukt i henhold til artikel 30, stk. 1, i direktiv (EU) 2016/97 må en forsikringsformidler eller et forsikringsselskab ikke give en anbefaling, hvis ingen af produkterne egner sig til kunden eller den potentielle kunde.

En forsikringsformidler eller et forsikringsselskab må ikke anbefale forsikringsbaserede investeringsprodukter som værende i overensstemmelse med en kundes eller potentielle kundes bæredygtighedspræferencer, hvis disse forsikringsbaserede investeringsprodukter ikke er i overensstemmelse med disse præferencer. Forsikringsformidleren eller forsikringsselskabet skal forklare kunden eller den potentielle kunde årsagerne til, at de ikke gør det, og føre fortegnelser over disse årsager.

Hvis intet forsikringsbaseret investeringsprodukt er i overensstemmelse med kundens eller den potentielle kundes bæredygtighedspræferencer, og kunden beslutter at tilpasse sine bæredygtighedspræferencer, skal investeringsselskabet føre fortegnelser over kundens beslutning, herunder begrundelsen for denne beslutning.«

| 4) | Artikel 14 ændres således:






  a) | Stk. 1, litra b), nr. i), affattes således:






  »i) | kundens investeringsmål, herunder den pågældende persons risikotolerance, og hvorvidt kundens investeringsmål opfyldes ved at tage hensyn til vedkommendes bæredygtighedspræferencer«. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikel 14 ændres således:

a)

Stk. 1, litra b), nr. i), affattes således:

»i)

kundens investeringsmål, herunder den pågældende persons risikotolerance, og hvorvidt kundens investeringsmål opfyldes ved at tage hensyn til vedkommendes bæredygtighedspræferencer«.

| b) | I stk. 4 tilføjes følgende afsnit:

  »Kravene om overensstemmelse med kundernes eller de potentielle kunders bæredygtighedspræferencer, hvor det er relevant, ændrer ikke de betingelser, der er fastsat i første afsnit.« |
| --- | --- |

b)

I stk. 4 tilføjes følgende afsnit:

»Kravene om overensstemmelse med kundernes eller de potentielle kunders bæredygtighedspræferencer, hvor det er relevant, ændrer ikke de betingelser, der er fastsat i første afsnit.«

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 2. august 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 26 af 2.2.2016, s. 19.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1841 af 5. oktober 2016 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (EUT L 282 af 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2358 af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår krav til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører (EUT L 341 af 20.12.2017, s. 1).

5

(6)  SWD(2018) 264 final.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).

8

(9)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2359 af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår oplysningskrav og regler om god forretningsskik i forbindelse med distribution af forsikringsbaserede investeringsprodukter (EUT L 341 af 20.12.2017, s. 8).

9

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1258

af 26. juli 2021

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Őrségi tökmagolaj« (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ungarns ansøgning om registrering af betegnelsen »Őrségi tökmagolaj« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

Ungarns ansøgning om registrering af betegnelsen »Őrségi tökmagolaj« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Őrségi tökmagolaj« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Őrségi tökmagolaj« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Őrségi tökmagolaj« (BGB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.5. Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.) i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 103 af 25.3.2021, s. 18.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/26

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1259

af 26. juli 2021

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Tuzséri alma« (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ungarns ansøgning om registrering af betegnelsen »Tuzséri alma« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Ungarns ansøgning om registrering af betegnelsen »Tuzséri alma« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Tuzséri alma« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Tuzséri alma« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Tuzseri alma« (BOB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet, i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 102 af 24.3.2021, s. 21.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/27

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1260

af 26. juli 2021

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Pera Mantovana« (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Pera Mantovana«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 134/98 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Pera Mantovana«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 134/98 (2).

| (2) | Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3). |
| --- | --- |

(2)

Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Pera Mantovana« (BGB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 134/98 af 20. januar 1998 om en tilføjelse til bilaget til forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 (EFT L 15 af 21.1.1998, s. 6).

2

(3)  
  EUT C 93 af 19.3.2021, s. 39.

3

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/28

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1261

af 26. juli 2021

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Olio di Roma« (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Olio di Roma« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Olio di Roma« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Olio di Roma« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Olio di Roma« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Olio di Roma« (BGB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.5. Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.) i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 112 af 30.3.2021, s. 12.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/29

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1262

af 26. juli 2021

om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (»Iaşi« (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 99, og ud fra følgende betragtninger:

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har behandlet den ansøgning om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Iaşi«, der er indgivet af Rumænien efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har behandlet den ansøgning om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Iaşi«, der er indgivet af Rumænien efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (2) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 (2) offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringen af varespecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 (2) offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringen af varespecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (3) | Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (4) | Ændringen af varespecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Ændringen af varespecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Iaşi« (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 93 af 19.3.2021, s. 68.

2

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/30

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1263

af 26. juli 2021

om beskyttelse i henhold til artikel 99 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af betegnelsen ( »Muškat momjanski/Moscato di Momiano« (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 99, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 97, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 gennemgået Kroatiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Muškat momjanski/Moscato di Momiano« og har offentliggjort ansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 97, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 gennemgået Kroatiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Muškat momjanski/Moscato di Momiano« og har offentliggjort ansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (2).

| (2) | Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (3) | Betegnelsen »Muškat momjanski/Moscato di Momiano« skal i henhold til artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013 beskyttes og optages i det register, der er omhandlet i artikel 104 i samme forordning. |
| --- | --- |

(3)

Betegnelsen »Muškat momjanski/Moscato di Momiano« skal i henhold til artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013 beskyttes og optages i det register, der er omhandlet i artikel 104 i samme forordning.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Muškat momjanski/Moscato di Momiano« (BOB) beskyttes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 36 af 2.2.2021, s. 22.

2

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/31

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1264

af 26. juli 2021

om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (»Coteaux du Libron« (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 af 17. oktober 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ansøgninger om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og traditionelle benævnelser i vinsektoren, indsigelsesproceduren, restriktioner for anvendelsen, ændringer af produktspecifikationer, annullering af beskyttelsen og mærkning og præsentation (1), særlig artikel 15, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har behandlet den ansøgning, der er indgivet af Frankrig efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013, om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Coteaux du Libron«. Denne ændring omfatter en ændring af betegnelsen »Coteaux du Libron« til »Coteaux de Béziers«. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har behandlet den ansøgning, der er indgivet af Frankrig efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013, om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Coteaux du Libron«. Denne ændring omfatter en ændring af betegnelsen »Coteaux du Libron« til »Coteaux de Béziers«.

| (2) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringen af varespecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende (2). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringen af varespecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende (2).

| (3) | Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (4) | Ændringen af produktspecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013, sammenholdt med artikel 15, stk. 2, i den delegerede forordning (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(4)

Ændringen af produktspecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013, sammenholdt med artikel 15, stk. 2, i den delegerede forordning (EU) 2019/33.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Coteaux du Libron« (BGB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

1

(2)  
  EUT C 412 af 30.11.2020, s. 18.

2

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/32

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1265

af 26. juli 2021

om registrering af en geografisk betegnelse for spiritus i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 (»Bayerischer Bärwurz«)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 af 17. april 2019 om definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af spiritus, brugen af betegnelser for spiritus i præsentation og mærkning af andre fødevarer, beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus, brugen af landbrugsethanol og landbrugsdestillater i alkoholholdige drikkevarer samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 110/2008 (1), særlig artikel 30, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (2) behandlet Tysklands ansøgning af 7. juni 2019 om registrering af den geografiske betegnelse »Bayerischer Bärwurz«. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (2) behandlet Tysklands ansøgning af 7. juni 2019 om registrering af den geografiske betegnelse »Bayerischer Bärwurz«.

| (2) | Forordning (EU) 2019/787, som erstatter forordning (EF) nr. 110/2008, trådte i kraft den 25. maj 2019. I overensstemmelse med artikel 49, stk. 1, i nævnte forordning ophæves kapitel III i forordning (EF) nr. 110/2008 vedrørende geografiske betegnelser med virkning fra den 8. juni 2019. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EU) 2019/787, som erstatter forordning (EF) nr. 110/2008, trådte i kraft den 25. maj 2019. I overensstemmelse med artikel 49, stk. 1, i nævnte forordning ophæves kapitel III i forordning (EF) nr. 110/2008 vedrørende geografiske betegnelser med virkning fra den 8. juni 2019.

| (3) | Efter at have konkluderet, at ansøgningen er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 110/2008, har Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 6, i nævnte forordning offentliggjort hovedspecifikationerne i den tekniske dokumentation i Den Europæiske Unions Tidende (3) i overensstemmelse med artikel 50, stk. 4, første afsnit, i forordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(3)

Efter at have konkluderet, at ansøgningen er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 110/2008, har Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 6, i nævnte forordning offentliggjort hovedspecifikationerne i den tekniske dokumentation i Den Europæiske Unions Tidende (3) i overensstemmelse med artikel 50, stk. 4, første afsnit, i forordning (EU) 2019/787.

| (4) | Kommissionen har ikke modtaget nogen indsigelser, jf. artikel 27, stk. 1, i forordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har ikke modtaget nogen indsigelser, jf. artikel 27, stk. 1, i forordning (EU) 2019/787.

| (5) | Betegnelsen »Bayerischer Bärwurz« bør derfor registreres som geografisk betegnelse — |
| --- | --- |

(5)

Betegnelsen »Bayerischer Bärwurz« bør derfor registreres som geografisk betegnelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den geografiske betegnelse »Bayerischer Bärwurz« registreres. I overensstemmelse med artikel 30, stk. 4, i forordning (EU) 2019/787 tildeles betegnelsen »Bayerischer Bärwurz« ved nærværende forordning den beskyttelse, der er omhandlet i artikel 21 i forordning (EU) 2019/787.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 af 15. januar 2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 (EUT L 39 af 13.2.2008, s. 16).

2

(3)  
  EUT C 129 af 13.4.2021, s. 26.

3

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/34

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1266

af 29. juli 2021

om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 599/2009 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på mellem 0 EUR og 198 EUR pr. ton på importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, på daværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-kode 2710194120), 3824 90 91 og ex 3824 90 97 (Taric-kode 3824 90 97 87) og med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA« eller »det pågældende land«). Den antidumpingtold, der indførtes ved nævnte forordning, benævnes herefter »de oprindelige foranstaltninger«. Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 599/2009 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på mellem 0 EUR og 198 EUR pr. ton på importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, på daværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-kode 2710194120), 3824 90 91 og ex 3824 90 97 (Taric-kode 3824 90 97 87) og med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA« eller »det pågældende land«). Den antidumpingtold, der indførtes ved nævnte forordning, benævnes herefter »de oprindelige foranstaltninger«. Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«.

2

| (2) | Ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 444/2011 (3) udvidede Rådet efter en antiomgåelsesundersøgelse den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 599/2009, til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen var angivet med oprindelse i Canada, med undtagelse af importen fra virksomhederne BIOX Corporation, Oakville og Rothsay Biodiesel samt Guelph, som begge er hjemmehørende i Ontario, Canada. Ved samme forordning udvidede Rådet også den endelige antidumpingtold, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 599/2009, til importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(2)

Ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 444/2011 (3) udvidede Rådet efter en antiomgåelsesundersøgelse den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 599/2009, til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen var angivet med oprindelse i Canada, med undtagelse af importen fra virksomhederne BIOX Corporation, Oakville og Rothsay Biodiesel samt Guelph, som begge er hjemmehørende i Ontario, Canada. Ved samme forordning udvidede Rådet også den endelige antidumpingtold, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 599/2009, til importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA.

3

| (3) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518 (4) genindførte Europa-Kommissionen de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«). |
| --- | --- |

(3)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518 (4) genindførte Europa-Kommissionen de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«).

4

| (4) | Desuden udvidede forordning (EU) 2015/1518, som ændret ved forordning (EU) 2016/676 (5), også den endelige antidumpingtold til at omfatte importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada, med undtagelse af biodiesel fremstillet af virksomhederne BIOX Corporation, Oakville og Rothsay Biodiesel, Guelph, begge beliggende i Ontario, Canada, samt af DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Canada. Ved samme forordning udvidede Europa-Kommissionen også den endelige antidumpingtold til at omfatte importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(4)

Desuden udvidede forordning (EU) 2015/1518, som ændret ved forordning (EU) 2016/676 (5), også den endelige antidumpingtold til at omfatte importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada, med undtagelse af biodiesel fremstillet af virksomhederne BIOX Corporation, Oakville og Rothsay Biodiesel, Guelph, begge beliggende i Ontario, Canada, samt af DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Canada. Ved samme forordning udvidede Europa-Kommissionen også den endelige antidumpingtold til at omfatte importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA.

5

| (5) | Den gældende antidumpingtold er faste beløb på mellem 0 EUR pr. ton og 198 EUR pr. ton på importen fra de eksporterende producenter i stikprøven, 115,6 EUR pr. ton på importen fra de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og et fast beløb på 172,2 EUR pr. ton på importen fra alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(5)

Den gældende antidumpingtold er faste beløb på mellem 0 EUR pr. ton og 198 EUR pr. ton på importen fra de eksporterende producenter i stikprøven, 115,6 EUR pr. ton på importen fra de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og et fast beløb på 172,2 EUR pr. ton på importen fra alle andre virksomheder.

| (6) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1598 (6) blev forordning (EU) 2015/1518 desuden ændret ved at give virksomheder, der ikke eksporterede biodiesel i den oprindelige undersøgelsesperiode, mulighed for at anmode om en fornyet undersøgelse af, om de kan gøres til genstand for den toldsats, der er pålagt de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(6)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1598 (6) blev forordning (EU) 2015/1518 desuden ændret ved at give virksomheder, der ikke eksporterede biodiesel i den oprindelige undersøgelsesperiode, mulighed for at anmode om en fornyet undersøgelse af, om de kan gøres til genstand for den toldsats, der er pålagt de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven.

6

| (7) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1121 (7) blev forordning (EU) 2015/1518 som følge af en anmodning om behandling som ny eksporterende producent ændret ved at tilføje den amerikanske virksomhed Organic Technologies, Coshocton (Ohio) til bilag I, således at den blev omfattet af den vejede gennemsnitlige told på 115,6 EUR pr. ton for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(7)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1121 (7) blev forordning (EU) 2015/1518 som følge af en anmodning om behandling som ny eksporterende producent ændret ved at tilføje den amerikanske virksomhed Organic Technologies, Coshocton (Ohio) til bilag I, således at den blev omfattet af den vejede gennemsnitlige told på 115,6 EUR pr. ton for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven.

7

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (8) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (8) modtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(8)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (8) modtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

8

| (9) | Anmodningen om en undersøgelse blev indgivet den 11. juni 2020 af European Biodiesel Board (»EBB« eller »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for mere end 25 % af Unionens samlede produktion af biodiesel. Anmodningen om en fornyet undersøgelse var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(9)

Anmodningen om en undersøgelse blev indgivet den 11. juni 2020 af European Biodiesel Board (»EBB« eller »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for mere end 25 % af Unionens samlede produktion af biodiesel. Anmodningen om en fornyet undersøgelse var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (10) | Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 14. september 2020 en udløbsundersøgelse vedrørende importen af biodiesel med oprindelse i USA på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (9) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 14. september 2020 en udløbsundersøgelse vedrørende importen af biodiesel med oprindelse i USA på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (9) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

9

| (11) | Samme dato indledte Kommissionen en separat udløbsundersøgelse af de gældende antisubsidieforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA (10). |
| --- | --- |

(11)

Samme dato indledte Kommissionen en separat udløbsundersøgelse af de gældende antisubsidieforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA (10).

10

| (12) | Canadas regering fremsatte bemærkninger til denne indledning og bemærkede, at hvis foranstaltningerne opretholdes, bør den fritagelse, der indrømmes tre canadiske biodieselproducenter, bibeholdes. Kommissionen opretholdt fritagelsen i artikel 2 i denne forordning. |
| --- | --- |

(12)

Canadas regering fremsatte bemærkninger til denne indledning og bemærkede, at hvis foranstaltningerne opretholdes, bør den fritagelse, der indrømmes tre canadiske biodieselproducenter, bibeholdes. Kommissionen opretholdt fritagelsen i artikel 2 i denne forordning.

1.4.   Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode

Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode

| (13) | Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfatter perioden fra 1. juli 2019 til 30. juni 2020 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfatter perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfatter perioden fra 1. juli 2019 til 30. juni 2020 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfatter perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.5.   Det Forenede Kongeriges udtræden af EU

Det Forenede Kongeriges udtræden af EU

| (14) | Denne sag blev indledt den 14. september 2020, dvs. i den overgangsperiode, der blev aftalt mellem Det Forenede Kongerige og Unionen, hvor Det Forenede Kongerige forblev underlagt EU-retten. Denne periode udløb den 31. december 2020. Derfor blev virksomheder og sammenslutninger fra Det Forenede Kongerige pr. 1. januar 2021 ikke længere kvalificeret som interesserede parter i denne procedure. |
| --- | --- |

(14)

Denne sag blev indledt den 14. september 2020, dvs. i den overgangsperiode, der blev aftalt mellem Det Forenede Kongerige og Unionen, hvor Det Forenede Kongerige forblev underlagt EU-retten. Denne periode udløb den 31. december 2020. Derfor blev virksomheder og sammenslutninger fra Det Forenede Kongerige pr. 1. januar 2021 ikke længere kvalificeret som interesserede parter i denne procedure.

| (15) | Ved et notat til sagsakterne (11) af 15. januar 2021 opfordrede Kommissionen operatører fra Det Forenede Kongerige, som mente, at de ikke desto mindre stadig kunne betegnes som interesserede parter, til at kontakte den. BP OIL International Limited og Argent Energy anmodede om fortsat at blive betragtet som interesserede parter og fik denne ret på grundlag af den fremlagte dokumentation. Begge virksomheder fremlagde navnlig bevis for eksistensen af forretningsmæssigt forbundne enheder inden for den pågældende koncern, der er aktive på EU-markedet. På den anden side blev det britiske moderselskab Valero Energy Limited erstattet af sit irske datterselskab Valero Energy Limited Ireland, da sidstnævnte er aktivt på EU-markedet. |
| --- | --- |

(15)

Ved et notat til sagsakterne (11) af 15. januar 2021 opfordrede Kommissionen operatører fra Det Forenede Kongerige, som mente, at de ikke desto mindre stadig kunne betegnes som interesserede parter, til at kontakte den. BP OIL International Limited og Argent Energy anmodede om fortsat at blive betragtet som interesserede parter og fik denne ret på grundlag af den fremlagte dokumentation. Begge virksomheder fremlagde navnlig bevis for eksistensen af forretningsmæssigt forbundne enheder inden for den pågældende koncern, der er aktive på EU-markedet. På den anden side blev det britiske moderselskab Valero Energy Limited erstattet af sit irske datterselskab Valero Energy Limited Ireland, da sidstnævnte er aktivt på EU-markedet.

11

1.6.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (16) | I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, kendte producenter i USA og de amerikanske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede disse til at deltage. |
| --- | --- |

(16)

I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, kendte producenter i USA og de amerikanske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede disse til at deltage.

| (17) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev ikke modtaget anmodninger om en høring. |
| --- | --- |

(17)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev ikke modtaget anmodninger om en høring.

1.7.   Stikprøver

Stikprøver

| (18) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville anvende en stikprøve i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(18)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville anvende en stikprøve i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.7.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (19) | Den 14. september 2020 underrettede Kommissionen de interesserede parter om den foreløbige stikprøve af EU-producenter i henhold til afsnit 5.4 i indledningsmeddelelsen. Den udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængden af samme vare i 2019 samt den geografiske placering af producenterne af samme vare. Stikprøven bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 17,5 % af de anslåede samlede produktionsmængder af samme vare i Unionen, og den sikrede også en god geografisk spredning. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger inden for fristen på 7 dage efter meddelelsen om den foreløbige stikprøve af EU-producenter. |
| --- | --- |

(19)

Den 14. september 2020 underrettede Kommissionen de interesserede parter om den foreløbige stikprøve af EU-producenter i henhold til afsnit 5.4 i indledningsmeddelelsen. Den udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængden af samme vare i 2019 samt den geografiske placering af producenterne af samme vare. Stikprøven bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 17,5 % af de anslåede samlede produktionsmængder af samme vare i Unionen, og den sikrede også en god geografisk spredning. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger inden for fristen på 7 dage efter meddelelsen om den foreløbige stikprøve af EU-producenter.

1.7.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (20) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(20)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen.

| (21) | Kun én ikke forretningsmæssigt forbundet importør, Shell Trading Rotterdam BV, fremlagde de ønskede oplysninger, og Kommissionen besluttede derfor, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. |
| --- | --- |

(21)

Kun én ikke forretningsmæssigt forbundet importør, Shell Trading Rotterdam BV, fremlagde de ønskede oplysninger, og Kommissionen besluttede derfor, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

1.7.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter

| (22) | For at afgøre, om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem, bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i USA om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Kommissionen bad endvidere det pågældende lands myndigheder om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(22)

For at afgøre, om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem, bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i USA om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Kommissionen bad endvidere det pågældende lands myndigheder om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (23) | Ved indledningen af undersøgelsen blev der stillet en kopi af spørgeskemaerne til rådighed i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted. |
| --- | --- |

(23)

Ved indledningen af undersøgelsen blev der stillet en kopi af spørgeskemaerne til rådighed i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted.

| (24) | Tre eksporterende producenter i USA gav sig til kende og gav udtryk for, at de var villige til at samarbejde med Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen. I betragtning af det lave antal svar besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. Alle tre virksomheder, der gav sig til kende, blev derfor anmodet om at udfylde et spørgeskema og indsende det til Kommissionen inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(24)

Tre eksporterende producenter i USA gav sig til kende og gav udtryk for, at de var villige til at samarbejde med Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen. I betragtning af det lave antal svar besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. Alle tre virksomheder, der gav sig til kende, blev derfor anmodet om at udfylde et spørgeskema og indsende det til Kommissionen inden for den fastsatte frist.

1.8.   Manglende samarbejdsvilje fra det pågældende lands side

Manglende samarbejdsvilje fra det pågældende lands side

| (25) | Den 15. oktober 2020 meddelte en af disse tre virksomheder ved e-mail Kommissionen, at den ikke ville samarbejde yderligere. Desuden fremlagde ingen af de to andre virksomheder de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist ved at udfylde og returnere spørgeskemabesvarelserne. |
| --- | --- |

(25)

Den 15. oktober 2020 meddelte en af disse tre virksomheder ved e-mail Kommissionen, at den ikke ville samarbejde yderligere. Desuden fremlagde ingen af de to andre virksomheder de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist ved at udfylde og returnere spørgeskemabesvarelserne.

| (26) | Den 10. november 2020 sendte Kommissionen et brev til alle tre virksomheder og orienterede dem om, at den havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 18 og basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger. De amerikanske myndigheder blev også orienteret herom. Fristen for at fremsætte bemærkninger til brevet var den 17. november 2020. Der indkom ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(26)

Den 10. november 2020 sendte Kommissionen et brev til alle tre virksomheder og orienterede dem om, at den havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 18 og basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger. De amerikanske myndigheder blev også orienteret herom. Fristen for at fremsætte bemærkninger til brevet var den 17. november 2020. Der indkom ingen bemærkninger.

| (27) | Da ingen af de tre eksporterende producenter i USA samarbejdede i forbindelse med udløbsundersøgelsen, blev det besluttet at anvende bestemmelserne i grundforordningens artikel 18 og at basere konklusionerne på de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(27)

Da ingen af de tre eksporterende producenter i USA samarbejdede i forbindelse med udløbsundersøgelsen, blev det besluttet at anvende bestemmelserne i grundforordningens artikel 18 og at basere konklusionerne på de foreliggende faktiske oplysninger.

1.9.   Spørgeskemaer

Spørgeskemaer

| (28) | Ved indledningen af undersøgelsen blev der stillet en kopi af spørgeskemaerne til rådighed i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted. |
| --- | --- |

(28)

Ved indledningen af undersøgelsen blev der stillet en kopi af spørgeskemaerne til rådighed i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted.

| (29) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter i stikprøven og fra en ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importør. |
| --- | --- |

(29)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter i stikprøven og fra en ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importør.

1.10.   Kontrol

Kontrol

| (30) | På grund af udbruddet af covid-19 og de nedlukningsforanstaltninger, der er indført af flere medlemsstater og af flere tredjelande, kunne Kommissionen ikke aflægge kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16. Kommissionen krydstjekkede i stedet uden kontrolbesøg alle de oplysninger, den anså for nødvendige for sine afgørelser i overensstemmelse med sin meddelelse om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (12). Kommissionen foretog krydstjek uden at aflægge kontrolbesøg af følgende virksomheder/parter: | EU-producenter








  — | SAIPOL Bu Diester, Frankrig |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

På grund af udbruddet af covid-19 og de nedlukningsforanstaltninger, der er indført af flere medlemsstater og af flere tredjelande, kunne Kommissionen ikke aflægge kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16. Kommissionen krydstjekkede i stedet uden kontrolbesøg alle de oplysninger, den anså for nødvendige for sine afgørelser i overensstemmelse med sin meddelelse om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (12). Kommissionen foretog krydstjek uden at aflægge kontrolbesøg af følgende virksomheder/parter:

12

EU-producenter

EU-producenter

—

SAIPOL Bu Diester, Frankrig

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Spanien |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Spanien

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Tyskland |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Tyskland

| | Importører








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nederlandene. |
| --- | --- | --- |

Importører

Importører

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nederlandene.

1.11.   Fremlæggelse af oplysninger

Fremlæggelse af oplysninger

| (31) | Den 21. maj 2021 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde den gældende antidumpingtold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(31)

Den 21. maj 2021 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde den gældende antidumpingtold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

| (32) | De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og taget i betragtning, hvor det var relevant. Alle parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt. |
| --- | --- |

(32)

De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og taget i betragtning, hvor det var relevant. Alle parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (33) | Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-kode 3826001029, 3826001059 og 3826001099) og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009019) (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(33)

Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-kode 3826001029, 3826001059 og 3826001099) og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009019) (»den pågældende vare«).

| (34) | Biodiesel er et fornyeligt brændstof, der fremstilles af en lang række råmaterialer, dvs. vegetabilske olier såsom rapsolie, sojabønneolie, palmeolie, brugte stegeolier, animalske fedtstoffer eller biomasse. |
| --- | --- |

(34)

Biodiesel er et fornyeligt brændstof, der fremstilles af en lang række råmaterialer, dvs. vegetabilske olier såsom rapsolie, sojabønneolie, palmeolie, brugte stegeolier, animalske fedtstoffer eller biomasse.

| (35) | Biodiesel anvendes i transportsektoren, hovedsagelig blandet med mineralsk diesel (dvs. olie/konventionel diesel) og meget marginalt i ren form (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodiesel anvendes i transportsektoren, hovedsagelig blandet med mineralsk diesel (dvs. olie/konventionel diesel) og meget marginalt i ren form (B100).

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (36) | Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i den tidligere udløbsundersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og [tekniske] egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(36)

Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i den tidligere udløbsundersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og [tekniske] egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i USA og |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i USA og

| — | den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (37) | Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(37)

Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

Påstande vedrørende varedækningen

| (38) | Den svenske virksomhed Preem AB og Valero Energy Ltd Ireland, brændstofproducenter og -leverandører og som sådan brugere af den pågældende vare, hævdede, at biodiesel udvundet af Fatty Acid Methyl Ester (FAME) og biodiesel fra hydrogenbehandlet vegetabilsk olie (HVO) er to forskellige typer biodiesel, og at HVO bør udelukkes fra den nuværende varedækning. I forordningen fra 2009 om indførelse af midlertidige foranstaltninger (13) blev alle typer biodiesel og biodieselblandinger anset for at være biodieselbrændstoffer. FAME og HVO kan begge blandes med diesel, og på trods af visse forskelle i fysiske egenskaber er varens endelige anvendelsesformål den samme, og begge varer fremstilles af EU-erhvervsgrenen. Desuden definerede klagen i den oprindelige undersøgelse udtrykkeligt dieselolie fremstillet af HVO'er som en del af den pågældende vare, og ingen af parterne anfægtede denne påstand på det pågældende tidspunkt. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(38)

Den svenske virksomhed Preem AB og Valero Energy Ltd Ireland, brændstofproducenter og -leverandører og som sådan brugere af den pågældende vare, hævdede, at biodiesel udvundet af Fatty Acid Methyl Ester (FAME) og biodiesel fra hydrogenbehandlet vegetabilsk olie (HVO) er to forskellige typer biodiesel, og at HVO bør udelukkes fra den nuværende varedækning. I forordningen fra 2009 om indførelse af midlertidige foranstaltninger (13) blev alle typer biodiesel og biodieselblandinger anset for at være biodieselbrændstoffer. FAME og HVO kan begge blandes med diesel, og på trods af visse forskelle i fysiske egenskaber er varens endelige anvendelsesformål den samme, og begge varer fremstilles af EU-erhvervsgrenen. Desuden definerede klagen i den oprindelige undersøgelse udtrykkeligt dieselolie fremstillet af HVO'er som en del af den pågældende vare, og ingen af parterne anfægtede denne påstand på det pågældende tidspunkt. Påstanden blev derfor afvist.

13

3.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (39) | I henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping. |
| --- | --- |

(39)

I henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping.

3.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (40) | På grund af den manglende samarbejdsvilje, jf. betragtning 25-27, var det ikke muligt at gennemføre en analyse baseret på verificerede data fra de amerikanske producenter. |
| --- | --- |

(40)

På grund af den manglende samarbejdsvilje, jf. betragtning 25-27, var det ikke muligt at gennemføre en analyse baseret på verificerede data fra de amerikanske producenter.

| (41) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger. Kommissionen gjorde derfor brug af følgende informationskilder: anmodningen om en udløbsundersøgelse og efterfølgende oplysninger indsendt af ansøgeren, Eurostat, Global Trade Atlas (»GTA«) og webstederne for US Energy Information Administration (»EIA«) og det amerikanske landbrugsministerium (»USDA«). |
| --- | --- |

(41)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger. Kommissionen gjorde derfor brug af følgende informationskilder: anmodningen om en udløbsundersøgelse og efterfølgende oplysninger indsendt af ansøgeren, Eurostat, Global Trade Atlas (»GTA«) og webstederne for US Energy Information Administration (»EIA«) og det amerikanske landbrugsministerium (»USDA«).

3.2.   Fortsat dumping

Fortsat dumping

| (42) | Efter indførelsen af foranstaltninger i 2009 faldt importen af biodiesel fra USA til Unionen til næsten nul fra 2013 og fremefter. F.eks. blev der importeret ca. 156 ton fra USA i NUP (fra 1. juli 2019 til 30. juni 2020). Disse mængder tegner sig kun for 0,04 % af den samlede amerikanske eksport og en endnu mindre del af EU-forbruget. Kommissionen konkluderede derfor, at disse lave mængder ikke udgør et tilstrækkeligt grundlag for en fortsættelse af en dumpinganalyse. Kommissionen koncentrerede derfor sin undersøgelse om sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(42)

Efter indførelsen af foranstaltninger i 2009 faldt importen af biodiesel fra USA til Unionen til næsten nul fra 2013 og fremefter. F.eks. blev der importeret ca. 156 ton fra USA i NUP (fra 1. juli 2019 til 30. juni 2020). Disse mængder tegner sig kun for 0,04 % af den samlede amerikanske eksport og en endnu mindre del af EU-forbruget. Kommissionen konkluderede derfor, at disse lave mængder ikke udgør et tilstrækkeligt grundlag for en fortsættelse af en dumpinganalyse. Kommissionen koncentrerede derfor sin undersøgelse om sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

3.3.   Fornyet dumping

Fornyet dumping

| (43) | Kommissionen undersøgte, om det var sandsynligt, at der igen ville finde dumping sted, hvis foranstaltningen udløb. Følgende elementer blev navnlig analyseret: forholdet mellem priserne på den vare, der produceres og sælges i Unionen og USA, forholdet mellem eksportprisen ved salg til tredjelande og priserne i USA, forholdet mellem eksportprisen ved salg til tredjelande og prisniveauet i Unionen, den uudnyttede kapacitet i USA og omgåelses- og absorberingspraksis. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen undersøgte, om det var sandsynligt, at der igen ville finde dumping sted, hvis foranstaltningen udløb. Følgende elementer blev navnlig analyseret: forholdet mellem priserne på den vare, der produceres og sælges i Unionen og USA, forholdet mellem eksportprisen ved salg til tredjelande og priserne i USA, forholdet mellem eksportprisen ved salg til tredjelande og prisniveauet i Unionen, den uudnyttede kapacitet i USA og omgåelses- og absorberingspraksis.

3.3.1.   En sammenligning mellem priserne på den vare, der produceres og sælges i Unionen, og den, der produceres og sælges i USA

En sammenligning mellem priserne på den vare, der produceres og sælges i Unionen, og den, der produceres og sælges i USA

| (44) | Kommissionens tjenestegrene gjorde brug af to informationskilder til at fastsætte salgsprisen på biodiesel på hjemmemarkedet i USA i NUP: i) oplysninger fra det amerikanske landbrugsministerium (USDA) og ii) oplysninger i anmodningen om udløbsundersøgelsen. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionens tjenestegrene gjorde brug af to informationskilder til at fastsætte salgsprisen på biodiesel på hjemmemarkedet i USA i NUP: i) oplysninger fra det amerikanske landbrugsministerium (USDA) og ii) oplysninger i anmodningen om udløbsundersøgelsen.

| (45) | For NUP viste oplysningerne fra USDA en salgspris ab fabrik på hjemmemarkedet på 909,05 USD pr. ton. Med den gennemsnitlige euro/dollar-vekselkurs i NUP (1 EUR = 1,105 USD) svarer dette beløb til en salgspris på hjemmemarkedet i USA på 822,31 EUR pr. ton. Dette er tæt på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse, som nævnte en salgspris på hjemmemarkedet på 918,06 USD (820 EUR) pr. ton. Kommissionen fandt det hensigtsmæssigt at betragte prisen på hjemmemarkedet i USA som fastsat (822,31 EUR) i forbindelse med sin analyse af fornyet forekomst. |
| --- | --- |

(45)

For NUP viste oplysningerne fra USDA en salgspris ab fabrik på hjemmemarkedet på 909,05 USD pr. ton. Med den gennemsnitlige euro/dollar-vekselkurs i NUP (1 EUR = 1,105 USD) svarer dette beløb til en salgspris på hjemmemarkedet i USA på 822,31 EUR pr. ton. Dette er tæt på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse, som nævnte en salgspris på hjemmemarkedet på 918,06 USD (820 EUR) pr. ton. Kommissionen fandt det hensigtsmæssigt at betragte prisen på hjemmemarkedet i USA som fastsat (822,31 EUR) i forbindelse med sin analyse af fornyet forekomst.

| (46) | Den gennemsnitlige pris ab fabrik på biodiesel, der blev solgt i Unionen af EU-producenterne i NUP, var 771 EUR pr. ton, jf. tabel 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(46)

Den gennemsnitlige pris ab fabrik på biodiesel, der blev solgt i Unionen af EU-producenterne i NUP, var 771 EUR pr. ton, jf. tabel 1 nedenfor.

| (47) | For at komme tilbage på EU-markedet bliver de amerikanske producenter nødt til at sælge til en pris, der ligger tæt på eller under 771 EUR pr. ton. Deres endelige pris skal desuden omfatte søtransport- og forsikringsomkostninger og den gældende told (6,5 %) på biodiesel. Ifølge de data, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, udgør dette beløb ca. 92 EUR pr. ton. Kommissionen baserede dette beløb på a) transport- og fragtomkostningerne som beregnet af ansøgeren og b) told (6,5 %) på importprisen på biodiesel fra USA som beregnet af Kommissionen efter at have konsulteret offentligt tilgængelige oplysninger såsom Global Trade Atlas (»GTA«) og rundede det op til 106 EUR for også at dække visse yderligere omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

(47)

For at komme tilbage på EU-markedet bliver de amerikanske producenter nødt til at sælge til en pris, der ligger tæt på eller under 771 EUR pr. ton. Deres endelige pris skal desuden omfatte søtransport- og forsikringsomkostninger og den gældende told (6,5 %) på biodiesel. Ifølge de data, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, udgør dette beløb ca. 92 EUR pr. ton. Kommissionen baserede dette beløb på a) transport- og fragtomkostningerne som beregnet af ansøgeren og b) told (6,5 %) på importprisen på biodiesel fra USA som beregnet af Kommissionen efter at have konsulteret offentligt tilgængelige oplysninger såsom Global Trade Atlas (»GTA«) og rundede det op til 106 EUR for også at dække visse yderligere omkostninger efter importen.

| (48) | Hvis de amerikanske producenter genoptager eksporten til Unionen til konkurrencedygtige priser, vil de derfor sandsynligvis skulle gøre det til en pris ab fabrik på under 665 EUR pr. ton, hvilket ville være lavere end deres hjemmemarkedssalgspris i USA og dermed være dumpingpriser. |
| --- | --- |

(48)

Hvis de amerikanske producenter genoptager eksporten til Unionen til konkurrencedygtige priser, vil de derfor sandsynligvis skulle gøre det til en pris ab fabrik på under 665 EUR pr. ton, hvilket ville være lavere end deres hjemmemarkedssalgspris i USA og dermed være dumpingpriser.

3.3.2.   Sammenligning mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i USA

Sammenligning mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i USA

| (49) | Kommissionen analyserede yderligere prismønstret for den amerikanske eksport af biodiesel til tredjelande i NUP. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen analyserede yderligere prismønstret for den amerikanske eksport af biodiesel til tredjelande i NUP.

| (50) | Den konsulterede offentligt tilgængelige oplysninger såsom Global Trade Atlas (»GTA«) og uddrog mængderne og værdierne af eksporten af biodiesel under HS-kode 3826 00 for NUP. Eksportmængderne (i ton) til alle lande (inklusive Unionen) beløber sig til 389 075 ton, hvoraf 14 ton blev eksporteret til Unionen. |
| --- | --- |

(50)

Den konsulterede offentligt tilgængelige oplysninger såsom Global Trade Atlas (»GTA«) og uddrog mængderne og værdierne af eksporten af biodiesel under HS-kode 3826 00 for NUP. Eksportmængderne (i ton) til alle lande (inklusive Unionen) beløber sig til 389 075 ton, hvoraf 14 ton blev eksporteret til Unionen.

| (51) | I nedenstående tabel sammenlignes den gennemsnitlige salgspris i USD pr. ton behørigt justeret til ab fabrik (ved at fratrække 82,52 USD pr. ton for indlandstransport som angivet i anmodningen om udløbsundersøgelsen) med den gennemsnitlige hjemmemarkedspris i USA for de seks lande (uden for Unionen), hvortil USA eksporterede mere end 0,1 % af landets samlede eksport i NUP.

  Tabel 1


  Amerikanske eksportmængder og priser i NUP











  Bestemmelseslande | Eksportmængder (ton) | I procent af eksporten til alle lande | Gennemsnitlig pris ab fabrik (USD) pr. ton | Gennemsnitlig pris ab fabrik (EUR) pr. ton | Gennemsnitlig pris ab fabrikpå det amerikanske hjemmemarked (EUR) pr. ton (jf. betragtning 45) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Canada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 | 822,31 |
| Kina | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 | 822,31 |
| Norge | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 | 822,31 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 | 822,31 |
| Mexico | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 | 822,31 |
| Sydkorea | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 | 822,31 |
| Kilde: GTA |

(51)

I nedenstående tabel sammenlignes den gennemsnitlige salgspris i USD pr. ton behørigt justeret til ab fabrik (ved at fratrække 82,52 USD pr. ton for indlandstransport som angivet i anmodningen om udløbsundersøgelsen) med den gennemsnitlige hjemmemarkedspris i USA for de seks lande (uden for Unionen), hvortil USA eksporterede mere end 0,1 % af landets samlede eksport i NUP.

Tabel 1

Tabel 1

Amerikanske eksportmængder og priser i NUP

Amerikanske eksportmængder og priser i NUP

Bestemmelseslande

Eksportmængder (ton)

I procent af eksporten til alle lande

Gennemsnitlig pris ab fabrik (USD) pr. ton

Gennemsnitlig pris ab fabrik (EUR) pr. ton

Gennemsnitlig pris ab fabrikpå det amerikanske hjemmemarked (EUR) pr. ton (jf. betragtning 45)

Canada

354 442

91,1

805,33

728,48

822,31

Kina

12 363

3,2

316,49

286,29

822,31

Norge

3 500

0,9

862,48

780,18

822,31

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

822,31

Mexico

1 204

0,3

661,23

598,13

822,31

Sydkorea

475

0,1

363,15

328,49

822,31

Kilde: GTA

Kilde

| (52) | Tabellen viser, at for alle seks eksportlandes vedkommende sælger de amerikanske producenter til priser, der ligger 5-65 % under deres salgspriser på hjemmemarkedet. Der er desuden en stor variation i eksportpriserne mellem de forskellige lande, som USA eksporterede mest til i NUP. |
| --- | --- |

(52)

Tabellen viser, at for alle seks eksportlandes vedkommende sælger de amerikanske producenter til priser, der ligger 5-65 % under deres salgspriser på hjemmemarkedet. Der er desuden en stor variation i eksportpriserne mellem de forskellige lande, som USA eksporterede mest til i NUP.

| (53) | Endelig viser tabellen også, at de højeste gennemsnitlige eksportpriser er priserne ved eksport til lande som Canada og Norge, hvortil 92 % af USA's samlede eksport går. I anmodningen fastsættes det i denne forbindelse, at »den biodiesel, der eksporteres til Canada, skal fremstilles af specifikke typer råmaterialer, der er mere modstandsdygtige over for kolde temperaturer, såsom canola, eller også kan være HVO, som har fremragende kuldeegenskaber ...«. Som følge heraf kan de dyrere gennemsnitlige eksportpriser til de to lande forklares ved den højere kostpris for råvaren (f.eks. for canola). |
| --- | --- |

(53)

Endelig viser tabellen også, at de højeste gennemsnitlige eksportpriser er priserne ved eksport til lande som Canada og Norge, hvortil 92 % af USA's samlede eksport går. I anmodningen fastsættes det i denne forbindelse, at »den biodiesel, der eksporteres til Canada, skal fremstilles af specifikke typer råmaterialer, der er mere modstandsdygtige over for kolde temperaturer, såsom canola, eller også kan være HVO, som har fremragende kuldeegenskaber ...«. Som følge heraf kan de dyrere gennemsnitlige eksportpriser til de to lande forklares ved den højere kostpris for råvaren (f.eks. for canola).

den biodiesel, der eksporteres til Canada, skal fremstilles af specifikke typer råmaterialer, der er mere modstandsdygtige over for kolde temperaturer, såsom canola, eller også kan være HVO, som har fremragende kuldeegenskaber ...

3.3.3.   Sammenligning mellem eksportpriser ved salg til tredjelande og EU-erhvervsgrenens prisniveau

Sammenligning mellem eksportpriser ved salg til tredjelande og EU-erhvervsgrenens prisniveau

| (54) | EU-markedet er et attraktivt marked for den amerikanske eksport af biodiesel. På grundlag af GTA's database, jf. betragtning 49, blev der efterfølgende i NUP beregnet en enkel gennemsnitlig eksportpris ved salg til alle bestemmelsessteder (jf. betragtning 55) under hensyntagen til følgende elementer:






  — | På grund af den store variation i de amerikanske eksportpriser (jf. tabellen i betragtning 51) udelukkede Kommissionen fra denne beregning alle lande, som for USA tegner sig for en andel på under 0,1 % af den samlede salgsmængde, som landet eksporterede i NUP. Der var i alt seks lande (bortset fra Unionen), som tegner sig for over 0,1 % af USA's samlede eksportmængde som anført i tabellen i betragtning 51. |
| --- | --- | --- |

(54)

EU-markedet er et attraktivt marked for den amerikanske eksport af biodiesel. På grundlag af GTA's database, jf. betragtning 49, blev der efterfølgende i NUP beregnet en enkel gennemsnitlig eksportpris ved salg til alle bestemmelsessteder (jf. betragtning 55) under hensyntagen til følgende elementer:

—

På grund af den store variation i de amerikanske eksportpriser (jf. tabellen i betragtning 51) udelukkede Kommissionen fra denne beregning alle lande, som for USA tegner sig for en andel på under 0,1 % af den samlede salgsmængde, som landet eksporterede i NUP. Der var i alt seks lande (bortset fra Unionen), som tegner sig for over 0,1 % af USA's samlede eksportmængde som anført i tabellen i betragtning 51.

| — | Tabellen viser også, at de højeste gennemsnitlige eksportpriser er priserne ved eksport til lande som Canada og Norge, hvortil 92 % af USA's samlede eksport går. Disse højere eksportpriser skyldes den højere kostpris på råvaren (f.eks. på canola), jf. betragtning 53. |
| --- | --- |

—

Tabellen viser også, at de højeste gennemsnitlige eksportpriser er priserne ved eksport til lande som Canada og Norge, hvortil 92 % af USA's samlede eksport går. Disse højere eksportpriser skyldes den højere kostpris på råvaren (f.eks. på canola), jf. betragtning 53.

| — | Biodieseleksporten til Unionen vil hovedsagelig være en blanding af forskellige typer biodiesel på grund af de forskellige klimaforhold i Unionen. Den biodiesel, der skal anvendes i Nordeuropa, vil hovedsagelig være biodiesel, der er mere modstandsdygtig over for kolde temperaturer. |
| --- | --- |

—

Biodieseleksporten til Unionen vil hovedsagelig være en blanding af forskellige typer biodiesel på grund af de forskellige klimaforhold i Unionen. Den biodiesel, der skal anvendes i Nordeuropa, vil hovedsagelig være biodiesel, der er mere modstandsdygtig over for kolde temperaturer.

| — | Som følge heraf giver beregningen af en enkel gennemsnitlig eksportpris med henblik på den nuværende vurdering et rimeligt billede af den gennemsnitspris, der ville blive observeret på EU-markedet, og det undgås, at eksporten til Canada og Norge tillægges uforholdsmæssig stor vægt i betragtning af den blanding af typer biodiesel, der sandsynligvis vil blive eksporteret til Unionen, hvor klimaforholdene varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Som følge heraf giver beregningen af en enkel gennemsnitlig eksportpris med henblik på den nuværende vurdering et rimeligt billede af den gennemsnitspris, der ville blive observeret på EU-markedet, og det undgås, at eksporten til Canada og Norge tillægges uforholdsmæssig stor vægt i betragtning af den blanding af typer biodiesel, der sandsynligvis vil blive eksporteret til Unionen, hvor klimaforholdene varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat.

| (55) | Under hensyntagen til alle ovenstående elementer beregnede Kommissionen en gennemsnitlig eksportpris på 682 USD pr. ton (617 EUR). Denne gennemsnitlige eksportpris på 617 EUR er en fob-pris, hvortil omkostningerne til søtransport og forsikring skal lægges for at opnå cif-prisen. Disse omkostninger blev anslået til ca. 52 USD pr. ton (47 EUR) i anmodningen om en udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(55)

Under hensyntagen til alle ovenstående elementer beregnede Kommissionen en gennemsnitlig eksportpris på 682 USD pr. ton (617 EUR). Denne gennemsnitlige eksportpris på 617 EUR er en fob-pris, hvortil omkostningerne til søtransport og forsikring skal lægges for at opnå cif-prisen. Disse omkostninger blev anslået til ca. 52 USD pr. ton (47 EUR) i anmodningen om en udløbsundersøgelse.

| (56) | Kommissionen finder, at de 47 EUR pr. ton er en rimelig indikation af de yderligere omkostninger til søtransport og forsikring ved salg til andre destinationer. Den gennemsnitlige amerikanske eksportpris ved salg til tredjelande blev således fastsat til 617 EUR (fob), hvilket, selv hvis omkostninger til søtransport og forsikring og den eksisterende told (6,5 %) (i alt rundet op til 104 EUR pr. ton for også at dække visse yderligere omkostninger efter importen) ved salg fra USA til Unionen (i alt ca. 721 EUR pr. ton) lægges til, ville være langt under EU-erhvervsgrenens pris ab fabrik på 771 EUR pr. ton. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen finder, at de 47 EUR pr. ton er en rimelig indikation af de yderligere omkostninger til søtransport og forsikring ved salg til andre destinationer. Den gennemsnitlige amerikanske eksportpris ved salg til tredjelande blev således fastsat til 617 EUR (fob), hvilket, selv hvis omkostninger til søtransport og forsikring og den eksisterende told (6,5 %) (i alt rundet op til 104 EUR pr. ton for også at dække visse yderligere omkostninger efter importen) ved salg fra USA til Unionen (i alt ca. 721 EUR pr. ton) lægges til, ville være langt under EU-erhvervsgrenens pris ab fabrik på 771 EUR pr. ton.

| (57) | Dette viser, at de eksporterende producenter fra USA ville være i stand til at sælge til en pris på under 771 EUR pr. ton for at trænge ind på EU-markedet, og at dette ville være et incitament for dem til at omdirigere en del af den nuværende eksport til tredjelande til EU-markedet, da prisen er mere attraktiv end visse andre tredjelandes markeder. |
| --- | --- |

(57)

Dette viser, at de eksporterende producenter fra USA ville være i stand til at sælge til en pris på under 771 EUR pr. ton for at trænge ind på EU-markedet, og at dette ville være et incitament for dem til at omdirigere en del af den nuværende eksport til tredjelande til EU-markedet, da prisen er mere attraktiv end visse andre tredjelandes markeder.

3.3.4.   Uudnyttet kapacitet

Uudnyttet kapacitet

| (58) | På grund af de amerikanske producenters manglende samarbejdsvilje fastslog Kommissionen den amerikanske produktionskapacitet på grundlag af de tilgængelige oplysninger på webstedet for US Energy Information Administration (EIA). |
| --- | --- |

(58)

På grund af de amerikanske producenters manglende samarbejdsvilje fastslog Kommissionen den amerikanske produktionskapacitet på grundlag af de tilgængelige oplysninger på webstedet for US Energy Information Administration (EIA).

| (59) | De amerikanske biodieselproducenter skal rapportere til denne myndighed (hhv. på årsbasis og på månedsbasis) om deres eksisterende og planlagte produktionskapacitet samt om produktion, input, lagerbeholdninger og salg af biodiesel.
  På grundlag af data indhentet fra EIA var de amerikanske biodieselproducenters produktionskapacitet på 8 412 000 ton i NUP. |
| --- | --- |

(59)

De amerikanske biodieselproducenter skal rapportere til denne myndighed (hhv. på årsbasis og på månedsbasis) om deres eksisterende og planlagte produktionskapacitet samt om produktion, input, lagerbeholdninger og salg af biodiesel.

På grundlag af data indhentet fra EIA var de amerikanske biodieselproducenters produktionskapacitet på 8 412 000 ton i NUP.

| (60) | Den faktiske produktion af biodiesel i USA i NUP var på 5 718 000 ton (EIA's data), hvilket svarer til en kapacitetsudnyttelse på 68 % og en uudnyttet kapacitet på 32 %, eller ca. 2 694 000 ton. Denne betydelige uudnyttede kapacitet hos de amerikanske producenter udgør et incitament til at øge produktionen og sælge biodiesel til dumpingpriser til EU-markedet og vil derfor sandsynligvis blive anvendt til at forsyne EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. De amerikanske producenter kan nemlig nemt øge deres produktion og eksportere den til Unionen og opnå en økonomisk fordel ved at øge kapacitetsudnyttelsesgraden og reducere enhedsproduktionsomkostningerne. Salget af den amerikanske uudnyttede kapacitet på EU-markedet vil få en væsentlig indvirkning, da det svarer til næsten 18 % af EU-forbruget i NUP. |
| --- | --- |

(60)

Den faktiske produktion af biodiesel i USA i NUP var på 5 718 000 ton (EIA's data), hvilket svarer til en kapacitetsudnyttelse på 68 % og en uudnyttet kapacitet på 32 %, eller ca. 2 694 000 ton. Denne betydelige uudnyttede kapacitet hos de amerikanske producenter udgør et incitament til at øge produktionen og sælge biodiesel til dumpingpriser til EU-markedet og vil derfor sandsynligvis blive anvendt til at forsyne EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. De amerikanske producenter kan nemlig nemt øge deres produktion og eksportere den til Unionen og opnå en økonomisk fordel ved at øge kapacitetsudnyttelsesgraden og reducere enhedsproduktionsomkostningerne. Salget af den amerikanske uudnyttede kapacitet på EU-markedet vil få en væsentlig indvirkning, da det svarer til næsten 18 % af EU-forbruget i NUP.

| (61) | I NUP var den amerikanske produktion af biodiesel (5 718 000 ton) desuden lavere end forbruget (5 934 000 ton). USA importerede som følge heraf mere biodiesel, end der blev eksporteret. I NUP beløb den samlede import sig til 629 000 ton, og den samlede eksport til 428 000 ton. Hvis den disponible produktionskapacitet ikke blev brugt til at efterkomme efterspørgslen på hjemmemarkedet i den betragtede periode, er det imidlertid usandsynligt, at den disponible produktionskapacitet i fremtiden vil blive brugt til dette formål. Den amerikanske produktionskapacitet, der blev indberettet i NUP (8 412 000 ton, jf. foregående betragtning), var betydeligt højere end forbruget på hjemmemarkedet. Det betyder, at hvis eksportmarkedsmulighederne åbnes, vil de amerikanske producenter sandsynligvis anvende deres uudnyttede kapacitet til eksportsalg frem for forbrug på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(61)

I NUP var den amerikanske produktion af biodiesel (5 718 000 ton) desuden lavere end forbruget (5 934 000 ton). USA importerede som følge heraf mere biodiesel, end der blev eksporteret. I NUP beløb den samlede import sig til 629 000 ton, og den samlede eksport til 428 000 ton. Hvis den disponible produktionskapacitet ikke blev brugt til at efterkomme efterspørgslen på hjemmemarkedet i den betragtede periode, er det imidlertid usandsynligt, at den disponible produktionskapacitet i fremtiden vil blive brugt til dette formål. Den amerikanske produktionskapacitet, der blev indberettet i NUP (8 412 000 ton, jf. foregående betragtning), var betydeligt højere end forbruget på hjemmemarkedet. Det betyder, at hvis eksportmarkedsmulighederne åbnes, vil de amerikanske producenter sandsynligvis anvende deres uudnyttede kapacitet til eksportsalg frem for forbrug på hjemmemarkedet.

| (62) | Det er usandsynligt, at den uudnyttede kapacitet vil blive anvendt til at øge eksporten til andre tredjelandsmarkeder end Unionen. De store markeder i tredjelande (Brasilien, Indonesien, Argentina, Kina og Thailand) er selvforsynende med hensyn til den indenlandske biodieselproduktion, og USA har hidtil ikke eksporteret meget til disse lande på trods af den uudnyttede kapacitet. Der er ingen grund til at tro, at dette vil ændre sig i fremtiden. |
| --- | --- |

(62)

Det er usandsynligt, at den uudnyttede kapacitet vil blive anvendt til at øge eksporten til andre tredjelandsmarkeder end Unionen. De store markeder i tredjelande (Brasilien, Indonesien, Argentina, Kina og Thailand) er selvforsynende med hensyn til den indenlandske biodieselproduktion, og USA har hidtil ikke eksporteret meget til disse lande på trods af den uudnyttede kapacitet. Der er ingen grund til at tro, at dette vil ændre sig i fremtiden.

| (63) | Det er derfor sandsynligt, at amerikanske producenter vil anvende en betydelig del af den uudnyttede kapacitet til yderligere salg til Unionen, som er et meget attraktivt marked, da det er det største i verden med mange incitamenter til biodieselforbrug. |
| --- | --- |

(63)

Det er derfor sandsynligt, at amerikanske producenter vil anvende en betydelig del af den uudnyttede kapacitet til yderligere salg til Unionen, som er et meget attraktivt marked, da det er det største i verden med mange incitamenter til biodieselforbrug.

3.3.5.   Omgåelses- og absorberingspraksis

Omgåelses- og absorberingspraksis

| (64) | Som det fremgår af betragtning 1, konkluderedes det, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes i 2009, blev omgået ved omladning i Canada og ved en ændring i sammensætningen af blandingen. Anvendelsen af sådan praksis viser at visse amerikanske producenter har interesse i at komme ind på EU-markedet selv efter indførelsen af foranstaltningerne og betragtes derfor som en indikation af EU-markedets tiltrækningskraft for amerikanske biodieselproducenter. |
| --- | --- |

(64)

Som det fremgår af betragtning 1, konkluderedes det, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes i 2009, blev omgået ved omladning i Canada og ved en ændring i sammensætningen af blandingen. Anvendelsen af sådan praksis viser at visse amerikanske producenter har interesse i at komme ind på EU-markedet selv efter indførelsen af foranstaltningerne og betragtes derfor som en indikation af EU-markedets tiltrækningskraft for amerikanske biodieselproducenter.

3.3.6.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping

| (65) | EU-markedet er meget attraktivt, da det er det største marked i verden, og da der anvendes betydelige incitamenter på EU-plan og nationalt plan for at fremme forbruget af biodiesel. Det vil derfor være belejligt for de amerikanske producenter at anvende deres uudnyttede kapacitet til fulde og omdirigere en del af deres eksportsalg til EU-markedet fra andre mindre gunstige tredjelandsmarkeder. |
| --- | --- |

(65)

EU-markedet er meget attraktivt, da det er det største marked i verden, og da der anvendes betydelige incitamenter på EU-plan og nationalt plan for at fremme forbruget af biodiesel. Det vil derfor være belejligt for de amerikanske producenter at anvende deres uudnyttede kapacitet til fulde og omdirigere en del af deres eksportsalg til EU-markedet fra andre mindre gunstige tredjelandsmarkeder.

| (66) | På grundlag af tabellen i betragtning 51 konkluderede Kommissionen, at de amerikanske producenter generelt sælger til tredjelande til priser, der ligger under deres hjemmemarkedspriser. |
| --- | --- |

(66)

På grundlag af tabellen i betragtning 51 konkluderede Kommissionen, at de amerikanske producenter generelt sælger til tredjelande til priser, der ligger under deres hjemmemarkedspriser.

| (67) | I lyset af den amerikanske industris betydelige uudnyttede kapacitet kombineret med EU-markedets tiltrækningskraft i form af størrelse og salgspriser, navnlig hvad angår prisniveauet for den amerikanske eksport til tredjelande, og tidligere omgåelsespraksis, konkluderede Kommissionen i den forbindelse, at der er sandsynlighed for fornyet dumpingimport fra USA, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(67)

I lyset af den amerikanske industris betydelige uudnyttede kapacitet kombineret med EU-markedets tiltrækningskraft i form af størrelse og salgspriser, navnlig hvad angår prisniveauet for den amerikanske eksport til tredjelande, og tidligere omgåelsespraksis, konkluderede Kommissionen i den forbindelse, at der er sandsynlighed for fornyet dumpingimport fra USA, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe.

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (68) | Ifølge oplysningerne fra ansøgeren blev samme vare fremstillet af 49 producenter i Unionen i den betragtede periode. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(68)

Ifølge oplysningerne fra ansøgeren blev samme vare fremstillet af 49 producenter i Unionen i den betragtede periode. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (69) | Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 14 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af oplysninger fra EU-erhvervsgrenen. Tre EU-producenter, der tegnede sig for ca. 17,5 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 19. |
| --- | --- |

(69)

Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 14 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af oplysninger fra EU-erhvervsgrenen. Tre EU-producenter, der tegnede sig for ca. 17,5 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 19.

4.2.   EU-forbrug

EU-forbrug

| (70) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af oplysninger fra erhvervsgrenen og Comext for importdata. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af oplysninger fra erhvervsgrenen og Comext for importdata.

| (71) | EU-forbruget udviklede sig således:

  Tabel 2


  EU-forbruget (ton)
   (14) | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Indeks | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data, Comext |

(71)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 2

Tabel 2

EU-forbruget (ton)
   (14)

EU-forbruget (ton)

14

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug (ton)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Indeks

Indeks

100

100

112

112

114

114

122

122

Kilde: EU-erhvervsgrenens data, Comext

Kilde

| (72) | I den nuværende undersøgelsesperiode steg forbruget af biodiesel i Unionen, beregnet som summen af importen af biodiesel og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, med 22 %, dvs. fra 13,8 mio. ton i 2017 til 16,9 mio. ton. |
| --- | --- |

(72)

I den nuværende undersøgelsesperiode steg forbruget af biodiesel i Unionen, beregnet som summen af importen af biodiesel og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, med 22 %, dvs. fra 13,8 mio. ton i 2017 til 16,9 mio. ton.

4.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (73) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af oplysninger fra Eurostat (Comext database). Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af data fra ansøgeren om EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg og Comext for handelsoplysninger. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af oplysninger fra Eurostat (Comext database). Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af data fra ansøgeren om EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg og Comext for handelsoplysninger.

| (74) | Importen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  Importmængde (ton), markedsandel og priser
   (15) | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra det pågældende land (i ton) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Indeks | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Markedsandel (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | | | | |
| Gennemsnitlig pris (EUR/ton) | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Indeks | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Kilde: Comext, EU-erhvervsgrenens salgsdata til beregning af markedsandelen |

(74)

Importen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Importmængde (ton), markedsandel og priser
   (15)

Importmængde (ton), markedsandel og priser

15

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Importmængde fra det pågældende land (i ton)

176

2 339

139

156

Indeks

Indeks

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Markedsandel (%)

0

0

0

0

Gennemsnitlig pris (EUR/ton)

1 243

972

1 269

1 812

Indeks

Indeks

100

100

78

78

102

102

146

146

Kilde: Comext, EU-erhvervsgrenens salgsdata til beregning af markedsandelen

Kilde

| (75) | Siden indførelsen af foranstaltninger i 2009 er importen fra USA næsten ophørt og udgjorde kun 156 ton i NUP (sammenlignet med mere end 1 137 000 ton i den oprindelige undersøgelsesperiode). |
| --- | --- |

(75)

Siden indførelsen af foranstaltninger i 2009 er importen fra USA næsten ophørt og udgjorde kun 156 ton i NUP (sammenlignet med mere end 1 137 000 ton i den oprindelige undersøgelsesperiode).

4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

| (76) | Der var praktisk talt ingen import af biodiesel fra USA til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, som kunne anvendes som et pålideligt grundlag for beregningen af underbud. |
| --- | --- |

(76)

Der var praktisk talt ingen import af biodiesel fra USA til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, som kunne anvendes som et pålideligt grundlag for beregningen af underbud.

| (77) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:






  1) | de vejede gennemsnitlige salgspriser, som EU-producenterne i stikprøven opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau (771 EUR pr. ton) og |
| --- | --- | --- |

(77)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:

1)

de vejede gennemsnitlige salgspriser, som EU-producenterne i stikprøven opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau (771 EUR pr. ton) og

| 2) | de amerikanske producenters gennemsnitlige eksportpris ved salg til tredjelande, behørigt justeret for transportomkostninger til Unionen og EU-told (721 EUR pr. ton — jf. betragtning 56). |
| --- | --- |

2)

de amerikanske producenters gennemsnitlige eksportpris ved salg til tredjelande, behørigt justeret for transportomkostninger til Unionen og EU-told (721 EUR pr. ton — jf. betragtning 56).

| (78) | Resultatet af sammenligningen var et prisunderbud på 6,4 %. |
| --- | --- |

(78)

Resultatet af sammenligningen var et prisunderbud på 6,4 %.

4.4.   Import fra andre tredjelande end USA

Import fra andre tredjelande end USA

| (79) | I NUP udgjorde importen fra tredjelande 3 750 000 ton eller ca. 22 % af det samlede EU-forbrug. De vigtigste kilder til import af biodiesel ud over USA var Argentina (24 % af EU's import), Malaysia (18 %), Singapore (13 %) og Indonesien (5 %). |
| --- | --- |

(79)

I NUP udgjorde importen fra tredjelande 3 750 000 ton eller ca. 22 % af det samlede EU-forbrug. De vigtigste kilder til import af biodiesel ud over USA var Argentina (24 % af EU's import), Malaysia (18 %), Singapore (13 %) og Indonesien (5 %).

| (80) | Den (aggregerede) importmængde samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af biodiesel fra andre tredjelande udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Import fra tredjelande
   (16)











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Mængde (ton) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Indeks | 100 | 412 | 245 | 255 |
| | Markedsandel (%) | 3 | 10 | 6 | 5 |
| | Gennemsnitspris
  (EUR/ton) | 635 | 620 | 707 | 728 |
| | Indeks | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malaysia | Mængde (ton) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Indeks | 100 | 116 | 218 | 202 |
| | Markedsandel (%) | 2 | 3 | 5 | 4 |
| | Gennemsnitspris
  (EUR/ton) | 952 | 813 | 669 | 730 |
| | Indeks | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonesien | Mængde (ton) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Indeks | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| | Markedsandel (%) | 0 | 5 | 5 | 1 |
| | Gennemsnitspris
  (EUR/ton) | 803 | 671 | 636 | 665 |
| | Indeks | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Andre tredjelande | Mængde (ton) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Indeks | 100 | 100 | 177 | 241 |
| | Markedsandel (%) | 6 | 5 | 9 | 12 |
| | Gennemsnitspris
  (EUR/ton) | 662 | 723 | 829 | 874 |
| | Indeks | 100 | 109 | 125 | 132 |
| I alt — alle andre tredjelande end USA | Mængde (ton) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Indeks | 100 | 224 | 247 | 245 |
| | Markedsandel (%) | 11 | 22 | 24 | 22 |
| | Gennemsnitspris
  (EUR/ton) | 721 | 678 | 732 | 802 |
| | Indeks | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Kilde: Comext, EU-erhvervsgrenens salgsdata til beregning af markedsandelen |

(80)

Den (aggregerede) importmængde samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af biodiesel fra andre tredjelande udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Import fra tredjelande
   (16)

Import fra tredjelande

16

Land

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Argentina

Mængde (ton)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Indeks

Indeks

100

100

412

412

245

245

255

255

Markedsandel (%)

3

10

6

5

Gennemsnitspris

(EUR/ton)

635

620

707

728

Indeks

Indeks

100

100

98

98

111

111

115

115

Malaysia

Mængde (ton)

335 769

388 615

731 679

679 860

Indeks

Indeks

100

100

116

116

218

218

202

202

Markedsandel (%)

2

3

5

4

Gennemsnitspris

(EUR/ton)

952

813

669

730

Indeks

Indeks

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonesien

Mængde (ton)

24 984

777 992

743 456

195 858

Indeks

Indeks

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Markedsandel (%)

0

5

5

1

Gennemsnitspris

(EUR/ton)

803

671

636

665

Indeks

Indeks

100

100

84

84

79

79

83

83

Andre tredjelande

Mængde (ton)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Indeks

Indeks

100

100

100

100

177

177

241

241

Markedsandel (%)

6

5

9

12

Gennemsnitspris

(EUR/ton)

662

723

829

874

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

132

132

I alt — alle andre tredjelande end USA

Mængde (ton)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Indeks

Indeks

100

100

224

224

247

247

245

245

Markedsandel (%)

11

22

24

22

Gennemsnitspris

(EUR/ton)

721

678

732

802

Indeks

Indeks

100

100

94

94

102

102

111

111

Kilde: Comext, EU-erhvervsgrenens salgsdata til beregning af markedsandelen

Kilde:

| (81) | Antidumpingtolden på importen fra Argentina og Indonesien — to store biodieseleksporterende lande — blev fjernet i 2018. Følgelig steg importen fra tredjelande i 2018 og forblev på omkring 3,8 mio. ton i 2019 og i NUP. Samlet set steg importen fra tredjelande undtagen USA med 145 % i den betragtede periode. Desuden steg markedsandelen fra 11 % til 22 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(81)

Antidumpingtolden på importen fra Argentina og Indonesien — to store biodieseleksporterende lande — blev fjernet i 2018. Følgelig steg importen fra tredjelande i 2018 og forblev på omkring 3,8 mio. ton i 2019 og i NUP. Samlet set steg importen fra tredjelande undtagen USA med 145 % i den betragtede periode. Desuden steg markedsandelen fra 11 % til 22 % i den betragtede periode.

| (82) | Hvad angår priserne, er situationen forskellig fra land til land. |
| --- | --- |

(82)

Hvad angår priserne, er situationen forskellig fra land til land.

| (83) | For så vidt angår Argentina, der er den vigtigste importkilde, indførte Kommissionen i februar 2019 endelige antisubsidieforanstaltninger over for importen af biodiesel fra dette land og vedtog samtidig en afgørelse om godtagelse af tilsagn om minimumspriser fra otte argentinske producenter og det argentinske kammer for biobrændstoffer (CARBIO). Dette førte til en betydelig stigning i priserne for 2019 (med 14 % i forhold til 2018) og NUP (med 17 % i forhold til 2018). |
| --- | --- |

(83)

For så vidt angår Argentina, der er den vigtigste importkilde, indførte Kommissionen i februar 2019 endelige antisubsidieforanstaltninger over for importen af biodiesel fra dette land og vedtog samtidig en afgørelse om godtagelse af tilsagn om minimumspriser fra otte argentinske producenter og det argentinske kammer for biobrændstoffer (CARBIO). Dette førte til en betydelig stigning i priserne for 2019 (med 14 % i forhold til 2018) og NUP (med 17 % i forhold til 2018).

| (84) | For så vidt angår Indonesien, indførte Europa-Kommissionen i 2019 udligningstold på importen af subsidieret biodiesel fra Indonesien. Dette førte til et betydeligt fald i importen med oprindelse i Indonesien i 2020. |
| --- | --- |

(84)

For så vidt angår Indonesien, indførte Europa-Kommissionen i 2019 udligningstold på importen af subsidieret biodiesel fra Indonesien. Dette førte til et betydeligt fald i importen med oprindelse i Indonesien i 2020.

| (85) | For Indonesien og Malaysia var priserne faldende. Samtidig steg de betydeligt for de øvrige tredjelande. Samlet set steg de gennemsnitlige salgspriser på importen fra andre tredjelande end USA i den betragtede periode med 11 %. Denne tendens er i overensstemmelse med den tendens, der er konstateret for importen fra de pågældende lande i tabel 3 ovenfor. Prisudviklingen er imidlertid forskellig i forhold til EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet, jf. tabel 8 nedenfor. Priserne hos EU-producenterne i stikprøven var faldende i overensstemmelse med faldet i produktionsomkostningerne. Konsekvensen er, at prisforskellen mellem eksportører fra tredjelande og EU-producenterne i stikprøven blev reduceret, hvilket øgede EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(85)

For Indonesien og Malaysia var priserne faldende. Samtidig steg de betydeligt for de øvrige tredjelande. Samlet set steg de gennemsnitlige salgspriser på importen fra andre tredjelande end USA i den betragtede periode med 11 %. Denne tendens er i overensstemmelse med den tendens, der er konstateret for importen fra de pågældende lande i tabel 3 ovenfor. Prisudviklingen er imidlertid forskellig i forhold til EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet, jf. tabel 8 nedenfor. Priserne hos EU-producenterne i stikprøven var faldende i overensstemmelse med faldet i produktionsomkostningerne. Konsekvensen er, at prisforskellen mellem eksportører fra tredjelande og EU-producenterne i stikprøven blev reduceret, hvilket øgede EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (86) | Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(86)

Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (87) | Som nævnt i betragtning 18 og 19 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(87)

Som nævnt i betragtning 18 og 19 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (88) | Med henblik på konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Den evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen og andre sektorspecifikke makroøkonomiske data såsom FAO-OECD. Den evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(88)

Med henblik på konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Den evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen og andre sektorspecifikke makroøkonomiske data såsom FAO-OECD. Den evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (89) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(89)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (90) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(90)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.5.2.   Makroøkonomiske indikatorer (17)

Makroøkonomiske indikatorer

17

4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (91) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Produktionskapacitet (ton) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 79 | 79 | 83 | 80 |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven |

(91)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Produktionsmængde (ton)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Indeks

Indeks

100

100

104

104

110

110

111

111

Produktionskapacitet (ton)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

109

109

Kapacitetsudnyttelse (%)

79

79

83

80

Indeks

Indeks

100

100

100

100

105

105

101

101

Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven

Kilde

| (92) | EU-produktionen steg fra 12,6 mio. ton i 2017 til 14,0 mio. ton i NUP, dvs. en stigning på 11 % i den betragtede periode. I en situation med en stigning i forbruget på 22 % i den betragtede periode reagerede EU-erhvervsgrenen positivt ved at øge sin produktion. |
| --- | --- |

(92)

EU-produktionen steg fra 12,6 mio. ton i 2017 til 14,0 mio. ton i NUP, dvs. en stigning på 11 % i den betragtede periode. I en situation med en stigning i forbruget på 22 % i den betragtede periode reagerede EU-erhvervsgrenen positivt ved at øge sin produktion.

| (93) | Samtidig steg produktionskapaciteten med 9 % i den betragtede periode og nåede op på 17,5 mio. ton i NUP. EU-erhvervsgrenen er ved at udvikle sin kapacitet som reaktion på en stigende efterspørgsel. Ifølge en rapport (18) vedrører denne kapacitetsudvidelse hovedsagelig produktionen af hydrogeneret vegetabilsk olie (HVO). |
| --- | --- |

(93)

Samtidig steg produktionskapaciteten med 9 % i den betragtede periode og nåede op på 17,5 mio. ton i NUP. EU-erhvervsgrenen er ved at udvikle sin kapacitet som reaktion på en stigende efterspørgsel. Ifølge en rapport (18) vedrører denne kapacitetsudvidelse hovedsagelig produktionen af hydrogeneret vegetabilsk olie (HVO).

18

| (94) | Som følge af den samtidige stigning i produktionen og produktionskapaciteten var kapacitetsudnyttelsen stabil i den betragtede periode, nemlig ca. 80 %. |
| --- | --- |

(94)

Som følge af den samtidige stigning i produktionen og produktionskapaciteten var kapacitetsudnyttelsen stabil i den betragtede periode, nemlig ca. 80 %.

4.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (95) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 6


  Salgsmængde og markedsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (ton) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Markedsandel (%) | 89 | 78 | 76 | 78 |
| Indeks | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven |

(95)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 6

Tabel 6

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Salgsmængde på EU-markedet (ton)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

107

107

Markedsandel (%)

89

78

76

78

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

88

88

Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven

Kilde:

| (96) | EU-erhvervsgrenen øgede sit salg på EU-markedet fra 12,3 mio. ton i 2017 til 13,2 mio. ton i NUP (+ 7 %). |
| --- | --- |

(96)

EU-erhvervsgrenen øgede sit salg på EU-markedet fra 12,3 mio. ton i 2017 til 13,2 mio. ton i NUP (+ 7 %).

| (97) | Da forbruget i Unionen steg med 22 % på grund af den lavere stigning i den faktiske salgsmængde, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel fra ca. 89 % i 2017 til 78 % i NUP. Dette fald i markedsandelen hænger sammen med stigningen i importen fra tredjelande, navnlig fra 2018 og fremefter (betragtning 80). |
| --- | --- |

(97)

Da forbruget i Unionen steg med 22 % på grund af den lavere stigning i den faktiske salgsmængde, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel fra ca. 89 % i 2017 til 78 % i NUP. Dette fald i markedsandelen hænger sammen med stigningen i importen fra tredjelande, navnlig fra 2018 og fremefter (betragtning 80).

4.5.2.3.   Vækst

Vækst

| (98) | En række indikatorer (produktion, produktionskapacitet, salg og beskæftigelse) viser en positiv vækst for EU-erhvervsgrenen i perioden. Denne vækst er dog moderat i forhold til udviklingen i forbruget af biodiesel i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt faktisk i referenceperioden. |
| --- | --- |

(98)

En række indikatorer (produktion, produktionskapacitet, salg og beskæftigelse) viser en positiv vækst for EU-erhvervsgrenen i perioden. Denne vækst er dog moderat i forhold til udviklingen i forbruget af biodiesel i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt faktisk i referenceperioden.

4.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (99) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode, som følger:

  Tabel 7


  Beskæftigelse og produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Indeks | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven |

(99)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode, som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Antal ansatte

2 643

3 126

3 527

3 909

Indeks

Indeks

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivitet (ton/ansat)

4 782

4 211

3 950

3 577

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

75

75

Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven

Kilde:

| (100) | I den betragtede periode steg beskæftigelsen fra 2 643 til 3 909, hvilket er en stigning på 48 %. |
| --- | --- |

(100)

I den betragtede periode steg beskæftigelsen fra 2 643 til 3 909, hvilket er en stigning på 48 %.

| (101) | Da produktionen voksede i mindre omfang (+ 11 %), skete der et fald i produktiviteten (- 25 %). |
| --- | --- |

(101)

Da produktionen voksede i mindre omfang (+ 11 %), skete der et fald i produktiviteten (- 25 %).

4.5.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (102) | Som forklaret i betragtning 42 var det ikke muligt at fastslå, om der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(102)

Som forklaret i betragtning 42 var det ikke muligt at fastslå, om der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

| (103) | I den tidligere udløbsundersøgelse viste EU-erhvervsgrenen tegn på genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. I den betragtede periode for den nuværende udløbsundersøgelse fortsatte den økonomiske genrejsning, hvilket fremgår af den positive tendens for EU-erhvervsgrenen inden for de vigtigste skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(103)

I den tidligere udløbsundersøgelse viste EU-erhvervsgrenen tegn på genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. I den betragtede periode for den nuværende udløbsundersøgelse fortsatte den økonomiske genrejsning, hvilket fremgår af den positive tendens for EU-erhvervsgrenen inden for de vigtigste skadesindikatorer.

4.5.3.   Mikroøkonomiske indikatorer (19)

Mikroøkonomiske indikatorer

19

4.5.3.1.   Priser og faktorer, der påvirker priserne

| (104) | De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Salgspriser i Unionen | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — hele markedet (EUR/ton) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Gennemsnitspris på vegetabilske olier (Indeks) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Kilde: Virksomheder i stikprøven, FAO for prisindekset for vegetabilsk olie |

(104)

De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — hele markedet (EUR/ton)

834

801

771

771

Indeks

Indeks

100

100

96

96

92

92

92

92

Gennemsnitspris på vegetabilske olier (Indeks)

(Indeks)

100

100

86

86

81

81

86

86

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

828

778

760

755

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

91

91

Kilde: Virksomheder i stikprøven, FAO for prisindekset for vegetabilsk olie

Kilde

| (105) | I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 9 % (fra 828 EUR pr. ton til 755 EUR pr. ton). Dette skyldes til dels faldet i prisen på vegetabilske olier, som var faldende i løbet af perioden. Selv om ikke alle biobrændstoffer fremstilles af vegetabilske olier, er prisen på vegetabilske olier et godt udtryk for prisen på det vigtigste input til produktion af biodiesel. |
| --- | --- |

(105)

I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 9 % (fra 828 EUR pr. ton til 755 EUR pr. ton). Dette skyldes til dels faldet i prisen på vegetabilske olier, som var faldende i løbet af perioden. Selv om ikke alle biobrændstoffer fremstilles af vegetabilske olier, er prisen på vegetabilske olier et godt udtryk for prisen på det vigtigste input til produktion af biodiesel.

| (106) | Den gennemsnitlige salgspris faldt med 8 % fra 834 EUR pr. ton i 2017 til 771 EUR pr. ton i NUP. Dette kan hænge sammen med det konstaterede fald i produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(106)

Den gennemsnitlige salgspris faldt med 8 % fra 834 EUR pr. ton i 2017 til 771 EUR pr. ton i NUP. Dette kan hænge sammen med det konstaterede fald i produktionsomkostningerne.

4.5.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

| (107) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Indeks | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Kilde: Virksomheder i stikprøven |

(107)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

63 785

70 533

72 306

72 533

Indeks

Indeks

100

100

111

111

113

113

114

114

Kilde: Virksomheder i stikprøven

Kilde

| (108) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i virksomhederne i stikprøven steg med 14 % i løbet af NUP. Virkningen af denne variation er forholdsvis lille, da arbejdskraftomkostningerne kun udgør ca. 3 % af de samlede fremstillingsomkostninger. |
| --- | --- |

(108)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i virksomhederne i stikprøven steg med 14 % i løbet af NUP. Virkningen af denne variation er forholdsvis lille, da arbejdskraftomkostningerne kun udgør ca. 3 % af de samlede fremstillingsomkostninger.

4.5.3.3.   Lagerbeholdninger

| (109) | De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Lagerbeholdninger | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Indeks | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 0,8 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| Indeks | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Kilde: Virksomheder i stikprøven |

(109)

De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Slutlagre (ton)

99 868

126 345

124 567

114 216

Indeks

Indeks

100

100

127

127

125

125

114

114

Slutlagre i procent af produktionen

0,8

1,0

0,9

0,8

Indeks

Indeks

100

100

121

121

113

113

103

103

Kilde: Virksomheder i stikprøven

Kilde:

| (110) | Lagerbeholdningerne lå stabilt på omkring 1 % af produktionen. Dette er et meget lavt niveau, der tyder på, at industrien er i stand til at arbejde efter behov og begrænse lagerbeholdningerne. Dette er også nødvendigt for at undgå nedbrydning af biodiesel. |
| --- | --- |

(110)

Lagerbeholdningerne lå stabilt på omkring 1 % af produktionen. Dette er et meget lavt niveau, der tyder på, at industrien er i stand til at arbejde efter behov og begrænse lagerbeholdningerne. Dette er også nødvendigt for at undgå nedbrydning af biodiesel.

4.5.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (111) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 0,96 | 2,13 | 1,78 | 2,84 |
| Indeks | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Likviditet (EUR) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Indeks | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Investeringer (EUR) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Indeks | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Investeringsafkast (%) | 22 | 29 | 25 | 44 |
| Indeks | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Kilde: Virksomheder i stikprøven |

(111)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

0,96

2,13

1,78

2,84

Indeks

Indeks

100

100

223

223

186

186

297

297

Likviditet (EUR)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Indeks

Indeks

100

100

24

24

121

121

129

129

Investeringer (EUR)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Indeks

Indeks

100

100

51

51

85

85

42

42

Investeringsafkast (%)

22

29

25

44

Indeks

Indeks

100

100

128

128

112

112

198

198

Kilde: Virksomheder i stikprøven

Kilde

| (112) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten forblev lav. Den viser dog en let positiv tendens i den betragtede periode, idet den steg fra 1 % til 3 %. Dette var forbundet med de faldende produktionsomkostninger for virksomhederne i stikprøven (- 9 %). Bag dette gennemsnit er der imidlertid store forskelle mellem de stikprøveudtagne EU-producenter, idet nogle virksomheder slet ikke opnår fortjeneste. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten forblev lav. Den viser dog en let positiv tendens i den betragtede periode, idet den steg fra 1 % til 3 %. Dette var forbundet med de faldende produktionsomkostninger for virksomhederne i stikprøven (- 9 %). Bag dette gennemsnit er der imidlertid store forskelle mellem de stikprøveudtagne EU-producenter, idet nogle virksomheder slet ikke opnår fortjeneste.

| (113) | Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig positivt mod slutningen af den betragtede periode (i 2019 og første halvdel af 2020), men i 2018 skete der et kraftigt fald i likviditeten. Faldet i 2018 skyldes hovedsageligt den specifikke situation for kun en af virksomhederne i stikprøven, som har en særlig forretningsmodel. For de to andre virksomheder i stikprøven var tendensen forholdsvis stabil. |
| --- | --- |

(113)

Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig positivt mod slutningen af den betragtede periode (i 2019 og første halvdel af 2020), men i 2018 skete der et kraftigt fald i likviditeten. Faldet i 2018 skyldes hovedsageligt den specifikke situation for kun en af virksomhederne i stikprøven, som har en særlig forretningsmodel. For de to andre virksomheder i stikprøven var tendensen forholdsvis stabil.

| (114) | Investeringerne i virksomhederne i stikprøven viser ikke en klar tendens i den betragtede periode. Investeringer fra den ene eller den anden virksomhed i stikprøven eller fraværet heraf kan bringe investeringsniveauet op og ned fra det ene år til det næste. Investeringerne udgjorde ca. 1-2 % af omsætningen i den betragtede periode, hvilket er begrænset. |
| --- | --- |

(114)

Investeringerne i virksomhederne i stikprøven viser ikke en klar tendens i den betragtede periode. Investeringer fra den ene eller den anden virksomhed i stikprøven eller fraværet heraf kan bringe investeringsniveauet op og ned fra det ene år til det næste. Investeringerne udgjorde ca. 1-2 % af omsætningen i den betragtede periode, hvilket er begrænset.

| (115) | Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den udviklede sig positivt i den betragtede periode og forblev høj i NUP. Dette høje investeringsafkast hænger imidlertid hovedsageligt sammen med investeringernes lave bogførte nettoværdi snarere end med et højt overskud. |
| --- | --- |

(115)

Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den udviklede sig positivt i den betragtede periode og forblev høj i NUP. Dette høje investeringsafkast hænger imidlertid hovedsageligt sammen med investeringernes lave bogførte nettoværdi snarere end med et højt overskud.

4.6.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (116) | I den betragtede periode steg importmængderne fra tredjelande i forbindelse med næsten ikkeeksisterende import fra USA betydeligt (med 145 %), men deres prisniveau steg også (med 11 %). Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens priser (med 8 %) i overensstemmelse med et fald i produktionsomkostningerne (med 9 %). Konsekvensen er, at prisforskellen mellem eksportører fra tredjelande og EU-producenterne i stikprøven blev reduceret, hvilket øgede EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(116)

I den betragtede periode steg importmængderne fra tredjelande i forbindelse med næsten ikkeeksisterende import fra USA betydeligt (med 145 %), men deres prisniveau steg også (med 11 %). Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens priser (med 8 %) i overensstemmelse med et fald i produktionsomkostningerne (med 9 %). Konsekvensen er, at prisforskellen mellem eksportører fra tredjelande og EU-producenterne i stikprøven blev reduceret, hvilket øgede EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne.

| (117) | Samlet set viser skadesindikatorerne en positiv tendens i den betragtede periode, navnlig med hensyn til produktion (+ 11 %), produktionskapacitet (+ 9 %) og salg (+ 7 %) og viser, at Unionens biodieselindustri langsomt er ved at genrejse sig efter tidligere skade. Analysen af skadesindikatorerne viser, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke lider væsentlig skade. Nogle indikatorer, navnlig en lav rentabilitet (≤ 3 %), tyder dog på, at den stadig befinder sig i en sårbar økonomisk situation. |
| --- | --- |

(117)

Samlet set viser skadesindikatorerne en positiv tendens i den betragtede periode, navnlig med hensyn til produktion (+ 11 %), produktionskapacitet (+ 9 %) og salg (+ 7 %) og viser, at Unionens biodieselindustri langsomt er ved at genrejse sig efter tidligere skade. Analysen af skadesindikatorerne viser, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke lider væsentlig skade. Nogle indikatorer, navnlig en lav rentabilitet (≤ 3 %), tyder dog på, at den stadig befinder sig i en sårbar økonomisk situation.

| (118) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(118)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning i den nuværende undersøgelsesperiode.

5.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

| (119) | Kommissionen vurderede i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyelse af den skade, som var forårsaget af dumpingimporten fra USA, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen vurderede i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyelse af den skade, som var forårsaget af dumpingimporten fra USA, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

| (120) | I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i USA, de sandsynlige prisniveauer for importen fra USA uden antidumpingforanstaltninger og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenen, herunder underbud, uden antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(120)

I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i USA, de sandsynlige prisniveauer for importen fra USA uden antidumpingforanstaltninger og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenen, herunder underbud, uden antidumpingforanstaltninger.

5.1.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i USA

Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i USA

| (121) | Som beskrevet i afsnit 3.3.4 ovenfor er de mængder, der kunne eksporteres af amerikanske biodieselproducenter, betydelige i forhold til EU-markedets størrelse. Den uudnyttede kapacitet udgør 18 % af EU-forbruget i NUP. Kommissionen konkluderede derfor, at den uudnyttede kapacitet er betydelig. |
| --- | --- |

(121)

Som beskrevet i afsnit 3.3.4 ovenfor er de mængder, der kunne eksporteres af amerikanske biodieselproducenter, betydelige i forhold til EU-markedets størrelse. Den uudnyttede kapacitet udgør 18 % af EU-forbruget i NUP. Kommissionen konkluderede derfor, at den uudnyttede kapacitet er betydelig.

5.2.   Sandsynlige prisniveauer for importen fra USA uden antidumpingforanstaltninger

Sandsynlige prisniveauer for importen fra USA uden antidumpingforanstaltninger

| (122) | Som beskrevet i afsnit 3.3.2 ovenfor eksporterede de amerikanske producenter på grundlag af den nuværende prispolitik på tredjelandes eksportmarkeder til deres vigtigste tredjelandsmarkeder til priser, der var lavere end hjemmemarkedspriserne i USA. Som anført i betragtning 77-78 underbyder disse priser desuden i gennemsnit EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet med 6,4 %. I betragtning af prisniveauet for eksporten fra USA til andre tredjelandsmarkeder er eksport til Unionen derfor potentielt meget mere attraktiv for amerikanske eksportører. Derudover er EU-markedet som anført i afsnit 3.3.6 meget attraktivt, da det er det største marked i verden, og da der anvendes betydelige incitamenter på EU-plan og nationalt plan for at fremme forbruget af biodiesel. |
| --- | --- |

(122)

Som beskrevet i afsnit 3.3.2 ovenfor eksporterede de amerikanske producenter på grundlag af den nuværende prispolitik på tredjelandes eksportmarkeder til deres vigtigste tredjelandsmarkeder til priser, der var lavere end hjemmemarkedspriserne i USA. Som anført i betragtning 77-78 underbyder disse priser desuden i gennemsnit EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet med 6,4 %. I betragtning af prisniveauet for eksporten fra USA til andre tredjelandsmarkeder er eksport til Unionen derfor potentielt meget mere attraktiv for amerikanske eksportører. Derudover er EU-markedet som anført i afsnit 3.3.6 meget attraktivt, da det er det største marked i verden, og da der anvendes betydelige incitamenter på EU-plan og nationalt plan for at fremme forbruget af biodiesel.

5.3.   Den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen

Den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen

| (123) | Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, vil betydelige mængder biodiesel til dumpingpriser fra USA derfor udøve et meget kraftigt nedadrettet pres på EU-priserne og have en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Som følge heraf er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder vil falde, og at den lille fortjeneste, som erhvervsgrenen i øjeblikket opnår, vil blive vendt til tab. |
| --- | --- |

(123)

Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, vil betydelige mængder biodiesel til dumpingpriser fra USA derfor udøve et meget kraftigt nedadrettet pres på EU-priserne og have en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Som følge heraf er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder vil falde, og at den lille fortjeneste, som erhvervsgrenen i øjeblikket opnår, vil blive vendt til tab.

| (124) | Kommissionen vurderede endvidere de mulige virkninger af importen ved at opstille to mulige scenarier, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, nemlig 1) en stigning i importen fra USA og 2) et prisfald i Unionen som følge af øget konkurrence, alt andet lige. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen vurderede endvidere de mulige virkninger af importen ved at opstille to mulige scenarier, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, nemlig 1) en stigning i importen fra USA og 2) et prisfald i Unionen som følge af øget konkurrence, alt andet lige.

| (125) | I det første scenarie modellerede Kommissionen to mulige niveauer for importen fra USA. Den første mulighed betød, at importen fra USA ville nå op på de tidligere mængder (i den oprindelige undersøgelsesperiode (20)), dvs. 1,1 mio. ton. Som følge af stigningen i importen fra USA og det deraf følgende fald i EU-erhvervsgrenens salg vil EU-erhvervsgrenens rentabilitet falde med 0,14 procentpoint, dvs. fra + 2,84 % til + 2,70 %. Den anden mulighed tog hensyn til den meget betydelige stigning i EU-markedets størrelse fra 6,6 mio. ton i den oprindelige undersøgelsesperiode til 17 mio. ton i NUP (+ 158 %). I den forbindelse modellerede Kommissionen en kraftig stigning i importen svarende til den samme markedsandel for USA på 17,2 % som i den oprindelige undersøgelsesperiode. Resultatet var, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet ville falde med 0,41 procentpoint, dvs. fra + 2,84 % til + 2,43 %. I begge tilfælde kan virkningen af en kraftig stigning i importen fra USA i faste priser beskrives som ret moderat. Dette hænger sammen med den store andel af de variable omkostninger i biodieselindustrien. |
| --- | --- |

(125)

I det første scenarie modellerede Kommissionen to mulige niveauer for importen fra USA. Den første mulighed betød, at importen fra USA ville nå op på de tidligere mængder (i den oprindelige undersøgelsesperiode (20)), dvs. 1,1 mio. ton. Som følge af stigningen i importen fra USA og det deraf følgende fald i EU-erhvervsgrenens salg vil EU-erhvervsgrenens rentabilitet falde med 0,14 procentpoint, dvs. fra + 2,84 % til + 2,70 %. Den anden mulighed tog hensyn til den meget betydelige stigning i EU-markedets størrelse fra 6,6 mio. ton i den oprindelige undersøgelsesperiode til 17 mio. ton i NUP (+ 158 %). I den forbindelse modellerede Kommissionen en kraftig stigning i importen svarende til den samme markedsandel for USA på 17,2 % som i den oprindelige undersøgelsesperiode. Resultatet var, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet ville falde med 0,41 procentpoint, dvs. fra + 2,84 % til + 2,43 %. I begge tilfælde kan virkningen af en kraftig stigning i importen fra USA i faste priser beskrives som ret moderat. Dette hænger sammen med den store andel af de variable omkostninger i biodieselindustrien.

20

| (126) | I det andet scenarie blev virkningen af et prisfald anset for at være potentielt meget skadelig. I tilfælde af et fald i EU-priserne til niveauet for de amerikanske eksportpriser til tredjelande (721 EUR pr. ton) ville fortjenesten falde fra + 2,84 % til - 3,88 %. I tilfælde af et fald i EU-priserne med 10 %, dvs. fra 771 EUR pr. ton til 694 EUR pr. ton, ville fortjenesten blive reduceret fra + 2,84 % til - 7,94 %. Et prisfald på over - 2,9 % ville under alle omstændigheder medføre, at EU-erhvervsgrenens ingen fortjeneste opnår. |
| --- | --- |

(126)

I det andet scenarie blev virkningen af et prisfald anset for at være potentielt meget skadelig. I tilfælde af et fald i EU-priserne til niveauet for de amerikanske eksportpriser til tredjelande (721 EUR pr. ton) ville fortjenesten falde fra + 2,84 % til - 3,88 %. I tilfælde af et fald i EU-priserne med 10 %, dvs. fra 771 EUR pr. ton til 694 EUR pr. ton, ville fortjenesten blive reduceret fra + 2,84 % til - 7,94 %. Et prisfald på over - 2,9 % ville under alle omstændigheder medføre, at EU-erhvervsgrenens ingen fortjeneste opnår.

| (127) | Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er det i realiteten meget sandsynligt, at der vil forekomme en kombination af de to ovennævnte scenarier på markedet. Navnlig kan det forventes, at betydelige mængder biodiesel med oprindelse i USA kommer ind på EU-markedet og til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser. Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenens markedsandel falde såvel som dens priser. Dette ville medføre betydelige tab for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(127)

Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er det i realiteten meget sandsynligt, at der vil forekomme en kombination af de to ovennævnte scenarier på markedet. Navnlig kan det forventes, at betydelige mængder biodiesel med oprindelse i USA kommer ind på EU-markedet og til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser. Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenens markedsandel falde såvel som dens priser. Dette ville medføre betydelige tab for EU-erhvervsgrenen.

5.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

| (128) | På dette grundlag og under henvisning til EU-erhvervsgrenens nuværende skrøbelige situation konkluderede Kommissionen, at en manglende indførelse af foranstaltninger efter al sandsynlighed ville føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra USA til skadevoldende priser, og at der sandsynligvis igen ville blive forvoldt væsentlig skade. |
| --- | --- |

(128)

På dette grundlag og under henvisning til EU-erhvervsgrenens nuværende skrøbelige situation konkluderede Kommissionen, at en manglende indførelse af foranstaltninger efter al sandsynlighed ville føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra USA til skadevoldende priser, og at der sandsynligvis igen ville blive forvoldt væsentlig skade.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (129) | I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, stk. 1, tredje punktum, blev der taget særligt hensyn til behovet for at beskytte erhvervsgrenen mod de negative virkninger af skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(129)

I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, stk. 1, tredje punktum, blev der taget særligt hensyn til behovet for at beskytte erhvervsgrenen mod de negative virkninger af skadevoldende dumping.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (130) | Hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe, vil EU-erhvervsgrenen helt sikkert blive konfronteret med øget illoyal konkurrence fra de amerikanske biodieselproducenter, hvilket sandsynligvis vil sætte en brat stopper for den igangværende genrejsning af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(130)

Hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe, vil EU-erhvervsgrenen helt sikkert blive konfronteret med øget illoyal konkurrence fra de amerikanske biodieselproducenter, hvilket sandsynligvis vil sætte en brat stopper for den igangværende genrejsning af EU-erhvervsgrenen.

| (131) | Kommissionen konkluderede, at videreførelsen af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konkluderede, at videreførelsen af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse.

6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (132) | Ingen importør modsatte sig forlængelsen af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(132)

Ingen importør modsatte sig forlængelsen af foranstaltningerne.

| (133) | Shell Trading Rotterdam hævdede, at foranstaltningerne ved at begrænse udbuddet på EU-markedet vil føre til højere priser. Virksomheden bemærkede også tilgængeligheden af biodiesel fra andre markeder. |
| --- | --- |

(133)

Shell Trading Rotterdam hævdede, at foranstaltningerne ved at begrænse udbuddet på EU-markedet vil føre til højere priser. Virksomheden bemærkede også tilgængeligheden af biodiesel fra andre markeder.

| (134) | Foranstaltningerne synes ikke at påvirke importørerne væsentligt, da der findes alternative forsyningskilder. Dette fremgår af den betydelige markedsandel for importen fra tredjelande. |
| --- | --- |

(134)

Foranstaltningerne synes ikke at påvirke importørerne væsentligt, da der findes alternative forsyningskilder. Dette fremgår af den betydelige markedsandel for importen fra tredjelande.

| (135) | Kommissionen konkluderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville være til væsentlig skade for EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen konkluderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville være til væsentlig skade for EU-erhvervsgrenens interesse.

6.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (136) | Brugernes deltagelse i undersøgelsen var begrænset. |
| --- | --- |

(136)

Brugernes deltagelse i undersøgelsen var begrænset.

| (137) | To brugere, Preem, den største brændstofvirksomhed i Sverige, og Valero Energy Ltd Ireland hævdede, at forlængelsen af foranstaltningerne vil være en direkte hindring for den grønne udvikling af transportsektoren i Europa. Preem og Valero Energy Ltd Ireland anmodede specifikt om, at HVO udelukkes fra den nuværende varedækning, da de forventer en mangel på HVO i de kommende år. Valero Energy Ltd. Irland henviste specifikt til EU's mål for vedvarende energi til transport for 2030 og hævdede, at disse mål ikke ville blive nået i betragtning af den nuværende EU-produktion. |
| --- | --- |

(137)

To brugere, Preem, den største brændstofvirksomhed i Sverige, og Valero Energy Ltd Ireland hævdede, at forlængelsen af foranstaltningerne vil være en direkte hindring for den grønne udvikling af transportsektoren i Europa. Preem og Valero Energy Ltd Ireland anmodede specifikt om, at HVO udelukkes fra den nuværende varedækning, da de forventer en mangel på HVO i de kommende år. Valero Energy Ltd. Irland henviste specifikt til EU's mål for vedvarende energi til transport for 2030 og hævdede, at disse mål ikke ville blive nået i betragtning af den nuværende EU-produktion.

| (138) | Kommissionen bemærkede, at EU-producenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække den nuværende efterspørgsel og endda uudnyttet kapacitet til at dække den fremtidige stigning og eksporten, hvis det er nødvendigt. Desuden var det for tidligt at vurdere med sikkerhed, om der sandsynligvis vil opstå mangel i 2030, navnlig i lyset af de seneste udvidelser af EU's kapacitet. Når dette er sagt, vil Kommissionen muligvis være bedre i stand til at vurdere situationen, hvis den anmodes om at foretage en udløbsundersøgelse om fem år. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen bemærkede, at EU-producenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække den nuværende efterspørgsel og endda uudnyttet kapacitet til at dække den fremtidige stigning og eksporten, hvis det er nødvendigt. Desuden var det for tidligt at vurdere med sikkerhed, om der sandsynligvis vil opstå mangel i 2030, navnlig i lyset af de seneste udvidelser af EU's kapacitet. Når dette er sagt, vil Kommissionen muligvis være bedre i stand til at vurdere situationen, hvis den anmodes om at foretage en udløbsundersøgelse om fem år. Denne påstand blev derfor afvist.

| (139) | Intet tyder på, at de gældende foranstaltninger har påvirket EU-brugerne af biodiesel negativt, og der er i særdeleshed ingen beviser for, at de gældende foranstaltninger har haft en negativ påvirkning af deres rentabilitet. |
| --- | --- |

(139)

Intet tyder på, at de gældende foranstaltninger har påvirket EU-brugerne af biodiesel negativt, og der er i særdeleshed ingen beviser for, at de gældende foranstaltninger har haft en negativ påvirkning af deres rentabilitet.

| (140) | Kommissionen konkluderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville være i modstrid med brugernes interesse. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen konkluderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville være i modstrid med brugernes interesse.

6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (141) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(141)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA.

7.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (142) | I betragtning af Kommissionens konklusioner vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade følger det, at i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne over for importen af biodiesel med oprindelse i USA, som blev indført ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518, som ændret ved forordning (EU) 2016/676, opretholdes. |
| --- | --- |

(142)

I betragtning af Kommissionens konklusioner vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade følger det, at i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne over for importen af biodiesel med oprindelse i USA, som blev indført ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518, som ændret ved forordning (EU) 2016/676, opretholdes.

| (143) | Som det fremgår af betragtning 1, blev den gældende antidumpingtold på importen af biodiesel fra USA udvidet til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Canada, uanset om den er angivet med oprindelse i Canada, og importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(143)

Som det fremgår af betragtning 1, blev den gældende antidumpingtold på importen af biodiesel fra USA udvidet til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Canada, uanset om den er angivet med oprindelse i Canada, og importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA.

| (144) | Den antidumpingtold, der skal opretholdes, skal fortsat udvides til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada, og importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(144)

Den antidumpingtold, der skal opretholdes, skal fortsat udvides til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada, og importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA.

| (145) | De eksporterende producenter fra Canada, der blev fritaget for foranstaltningerne ifølge gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning. |
| --- | --- |

(145)

De eksporterende producenter fra Canada, der blev fritaget for foranstaltningerne ifølge gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning.

| (146) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1. |
| --- | --- |

(146)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1.

| (147) | I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (21) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(147)

I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (21) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

21

Den Europæiske Unions Tidende

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-kode 3826001029, 3826001059, 3826001099) og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009019), og med oprindelse i Amerikas Forenede Stater.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til et fast beløb af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Antidumpingtold, EUR pr. ton netto | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Virksomheder opført i bilag I | 115,6 | Se bilag I |
| Alle andre virksomheder | 172,2 | A999 |

Virksomhed

Antidumpingtold, EUR pr. ton netto

Taric-tillægskode

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Virksomheder opført i bilag I

115,6

Se bilag I

Alle andre virksomheder

172,2

A999

Antidumpingtolden på blandinger fastsættes på grundlag af vægtprocenten af det samlede indhold af fedtsyremonoalkylestere og paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, i blandingen (biodieselindholdet).

3.   Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er fastsat for de i stk. 2 omhandlede virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

4.   Hvis en part i Amerikas Forenede Stater over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for:

| a) | at denne ikke eksporterede de varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Amerikas Forenede Stater i undersøgelsesperioden (1. april 2007-31. marts 2008), |
| --- | --- |

a)

at denne ikke eksporterede de varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Amerikas Forenede Stater i undersøgelsesperioden (1. april 2007-31. marts 2008),

| b) | at denne ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksportør eller producent, der er omfattet af de foranstaltninger, som indføres ved denne forordning, og |
| --- | --- |

b)

at denne ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksportør eller producent, der er omfattet af de foranstaltninger, som indføres ved denne forordning, og

| c) | at denne enten har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse om at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af undersøgelsesperioden, |
| --- | --- |

c)

at denne enten har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse om at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af undersøgelsesperioden,

kan Kommissionen ændre bilag I med henblik på at lade nævnte part være omfattet af tolden for samarbejdsvillige producenter, der ikke indgår i stikprøven, dvs. 115,6 EUR pr. ton.

Artikel 2

1.   Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder« i artikel 1, stk. 2, udvides til importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201121), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201621), ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824999210), ex 3826 00 10 (Taric-kode 3826001020, 3826001050, 3826001089), og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009011), med undtagelse af varer produceret af følgende virksomheder:

| Land | Virksomhed | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Canada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Canada | B107 |
| Canada | DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Canada | C114 |
| Canada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Canada | B108 |

Land

Virksomhed

Taric-tillægskode

Canada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Canada

B107

Canada

DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Canada

C114

Canada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Canada

B108

Den told, der skal udvides, er tolden fastsat for »alle andre virksomheder« i artikel 1, stk. 2, som er en endelig antidumpingtold på 172,2 EUR pr. ton netto.

Antidumpingtolden på blandinger fastsættes på grundlag af vægtprocenten af det samlede indhold af fedtsyremonoalkylestere og paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, i blandingen (biodieselindholdet).

2.   Anvendelsen af fritagelser, som er blevet indrømmet de virksomheder, som fremgår af stk. 1, eller som Kommissionen har givet tilladelse til, jf. artikel 4, stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, finder den ved stk. 1 indførte told anvendelse.

Artikel 3

1.   Den endelige antidumpingtold i artikel 1, stk. 2, udvides til importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller derunder fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, med oprindelse i USA, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009130), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194730), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201130), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201630), ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824999220) og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009030).

Antidumpingtolden på blandinger fastsættes på grundlag af vægtprocenten af det samlede indhold af fedtsyremonoalkylestere og paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikkefossil oprindelse, i blandingen (biodieselindholdet).

2.   Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er fastsat for de i artikel 1, stk. 2, omhandlede virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag III. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen i henhold til artikel 1, stk. 2, for »alle andre virksomheder«.

Artikel 4

1.   Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat G |
| Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat G

Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles

BELGIEN

E-mail: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1036 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved artikel 1 indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den ved artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, udvidede told.

Artikel 5

I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 131, stk. 2, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (22) reduceres den antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, 2 og 3, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 6

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 599/2009 af 7. juli 2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EUT L 179 af 10.7.2009, s. 26).

2

(3)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 444/2011 af 5. maj 2011 om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 599/2009 på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om den er angivet med oprindelse i Canada, om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 599/2009, til importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og om afslutning af undersøgelsen vedrørende import afsendt fra Singapore (EUT L 122 af 11.5.2011, s. 12).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518 af 14. september 2015 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 239 af 15.9.2015, s. 69).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/676 af 29. april 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 116 af 30.4.2016, s. 31).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1598 af 22. september 2017 om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 245 af 23.9.2017, s. 1).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1121 af 10. august 2018 om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1518 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 204 af 13.8.2018, s. 33).

7

(8)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 18 af 20.1.2020, s. 20).

8

(9)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EUT C 303 af 14.9.2020, s. 18).

9

(10)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne vedrørende importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EUT C 303 af 14.9.2020, s. 7).

10

(11)  Tron-dokument: t21.000417.

11

(12)  Meddelelse om konsekvenserne af udbruddet af covid-19 for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6).

12

(13)  Kommissionens forordning (EF) nr. 193/2009 af 11. marts 2009 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EUT L 67 af 12.3.2009, s. 22).

13

(14)  Forbruget er baseret på data for EU-27, ekskl. data vedrørende Det Forenede Kongerige.

14

(15)  Importmængden er baseret på data for EU-27, ekskl. data vedrørende Det Forenede Kongerige.

15

(16)  Importen fra tredjelande er baseret på data for EU-27, eksklusive data vedrørende Det Forenede Kongerige som medlemsstat, men inklusive data vedrørende Det Forenede Kongerige som tredjeland.

16

(17)  De makroøkonomiske data var baseret på EU-27 eksklusive data fra Det Forenede Kongerige.

17

(18)  USDA, Biofuels Annual report (GAIN report), 29. juni 2020.

18

(19)  De mikroøkonomiske indikatorer er baseret på data for EU-28, inkl. Det Forenede Kongerige. På grundlag af de stikprøveudtagne EU-producenters lave salgsmængde i Det Forenede Kongerige (ca. 1,1 % af disse producenters gennemsnitlige EU-salg i NUP) synes virkningen af transaktioner vedrørende Det Forenede Kongerige at være minimal for vurderingen af skade, og konklusionerne om væsentlig skade ville derfor ikke være blevet ændret ved anvendelse af data for EU-27.

19

(20)  
  1. april 2007 til 31. marts 2008.

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

21

(22)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

22

---

BILAG I

| Virksomhedsnavn | By | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Organic Technologies | Coshocton | C482 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Virksomhedsnavn

By

Taric-tillægskode

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Organic Technologies

Coshocton

C482

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

BILAG II

Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, og artikel 2, stk. 2, skal indeholde en erklæring underskrevet af en dertil bemyndiget person i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og være udformet på følgende måde:

| — | navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen og |
| --- | --- |

—

navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen og

| — | følgende erklæring:


  »Undertegnede bekræfter, at den mængde fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [det pågældende land/de pågældende lande]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
| --- | --- |

—

følgende erklæring:

»Undertegnede bekræfter, at den mængde fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [det pågældende land/de pågældende lande]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

---

BILAG III

Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og udformet på følgende måde:

| — | navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og |
| --- | --- |

—

navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og

| — | følgende erklæring:


  »Undertegnede bekræfter, at den mængde fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i Amerikas Forenede Stater. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
| --- | --- |

—

følgende erklæring:

»Undertegnede bekræfter, at den mængde fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i Amerikas Forenede Stater. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/62

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1267

af 29. juli 2021

om indførelse af endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 18, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 598/2009 (2)« indførte Rådet en endelig udligningstold på mellem 211,2 EUR og 237 EUR pr. nettoton på importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, på daværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-kode 2710194120), 3824 90 91 og ex 3824 90 97 (Taric-kode 3824909787) og med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA« eller »det pågældende land«). Den udligningstold, der indførtes ved nævnte forordning, benævnes herefter »de oprindelige foranstaltninger«. Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, benævnes herefter »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 598/2009 (2)« indførte Rådet en endelig udligningstold på mellem 211,2 EUR og 237 EUR pr. nettoton på importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, på daværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-kode 2710194120), 3824 90 91 og ex 3824 90 97 (Taric-kode 3824909787) og med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA« eller »det pågældende land«). Den udligningstold, der indførtes ved nævnte forordning, benævnes herefter »de oprindelige foranstaltninger«. Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, benævnes herefter »den oprindelige undersøgelse«.

2

| (2) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 443/2011 (3) udvidede Rådet efter en antiomgåelsesundersøgelse den endelige udligningstold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 598/2009, til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen var angivet med oprindelse i Canada, med undtagelse af importen fra virksomhederne BIOX Corporation, Oakville og Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Canada. Ved samme forordning udvidede Rådet også den endelige udligningstold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 598/2009, til importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(2)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 443/2011 (3) udvidede Rådet efter en antiomgåelsesundersøgelse den endelige udligningstold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 598/2009, til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen var angivet med oprindelse i Canada, med undtagelse af importen fra virksomhederne BIOX Corporation, Oakville og Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Canada. Ved samme forordning udvidede Rådet også den endelige udligningstold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 598/2009, til importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA.

3

| (3) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519 (4) genindførte Europa-Kommissionen de endelige udligningsforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«). |
| --- | --- |

(3)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519 (4) genindførte Europa-Kommissionen de endelige udligningsforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«).

4

| (4) | Desuden udvidede gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/675 (5), også den endelige udligningstold til at omfatte importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada eller ej, med undtagelse af biodiesel fremstillet af virksomhederne BIOX Corporation, Oakville og Rothsay Biodiesel, Guelph, begge beliggende i Ontario, Canada, samt af virksomheden DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Canada. Ved samme forordning udvidede Europa-Kommissionen også den endelige udligningstold til at omfatte importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(4)

Desuden udvidede gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/675 (5), også den endelige udligningstold til at omfatte importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada eller ej, med undtagelse af biodiesel fremstillet af virksomhederne BIOX Corporation, Oakville og Rothsay Biodiesel, Guelph, begge beliggende i Ontario, Canada, samt af virksomheden DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Scotia, Canada. Ved samme forordning udvidede Europa-Kommissionen også den endelige udligningstold til at omfatte importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA.

5

| (5) | Den gældende udligningstold er faste beløb på mellem 211,2 EUR og 237 EUR pr. ton netto på importen fra de eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(5)

Den gældende udligningstold er faste beløb på mellem 211,2 EUR og 237 EUR pr. ton netto på importen fra de eksporterende producenter.

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (6) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (6) modtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en anmodning om en undersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»grundforordningen«). |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (6) modtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en anmodning om en undersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»grundforordningen«).

6

| (7) | Anmodningen om en undersøgelse blev indgivet den 11. juni 2020 af European Biodiesel Board (»EBB« eller »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for mere end 25 % af Unionens samlede produktion af biodiesel. Anmodningen om undersøgelsen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet forekomst af subsidieret biodiesel, der indføres i Unionen, og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(7)

Anmodningen om en undersøgelse blev indgivet den 11. juni 2020 af European Biodiesel Board (»EBB« eller »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for mere end 25 % af Unionens samlede produktion af biodiesel. Anmodningen om undersøgelsen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet forekomst af subsidieret biodiesel, der indføres i Unionen, og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

2.   INDLEDNING AF EN UDLØBSUNDERSØGELSE

INDLEDNING AF EN UDLØBSUNDERSØGELSE

| (8) | Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (7), at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og indledte den 14. september 2020 en udløbsundersøgelse af importen af biodiesel med oprindelse i USA på grundlag af grundforordningens artikel 18, stk. 1. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (8) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (7), at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og indledte den 14. september 2020 en udløbsundersøgelse af importen af biodiesel med oprindelse i USA på grundlag af grundforordningens artikel 18, stk. 1. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (8) (»indledningsmeddelelsen«).

7

Den Europæiske Unions Tidende

8

| (9) | Samme dag, den 14. september 2020, indledte Kommissionen en parallel udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(9)

Samme dag, den 14. september 2020, indledte Kommissionen en parallel udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA.

| (10) | Canadas regering fremsatte bemærkninger til denne indledning og bemærkede, at hvis foranstaltningerne opretholdes, bør den fritagelse, der indrømmes tre canadiske biodieselproducenter, bibeholdes. Kommissionen opretholdt undtagelsen i artikel 2 i denne forordning. |
| --- | --- |

(10)

Canadas regering fremsatte bemærkninger til denne indledning og bemærkede, at hvis foranstaltningerne opretholdes, bør den fritagelse, der indrømmes tre canadiske biodieselproducenter, bibeholdes. Kommissionen opretholdt undtagelsen i artikel 2 i denne forordning.

2.1.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (11) | Undersøgelsen af fortsat eller fornyet subsidiering omfattede perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020 (»den nuværende undersøgelsesperiode eller NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(11)

Undersøgelsen af fortsat eller fornyet subsidiering omfattede perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020 (»den nuværende undersøgelsesperiode eller NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

2.2.   Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen

Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen

| (12) | Denne sag blev indledt den 14. september 2020, dvs. i den overgangsperiode, der blev aftalt mellem Det Forenede Kongerige og Unionen, hvor Det Forenede Kongerige forblev underlagt EU-retten. Denne periode udløb den 31. december 2020. Derfor blev virksomheder og sammenslutninger fra Det Forenede Kongerige pr. 1. januar 2021 ikke længere kvalificeret som interesserede parter i denne procedure. |
| --- | --- |

(12)

Denne sag blev indledt den 14. september 2020, dvs. i den overgangsperiode, der blev aftalt mellem Det Forenede Kongerige og Unionen, hvor Det Forenede Kongerige forblev underlagt EU-retten. Denne periode udløb den 31. december 2020. Derfor blev virksomheder og sammenslutninger fra Det Forenede Kongerige pr. 1. januar 2021 ikke længere kvalificeret som interesserede parter i denne procedure.

| (13) | Ved et notat til sagsakterne (9) af 15. januar 2021 opfordrede Kommissionen operatører fra Det Forenede Kongerige, som mente, at de stadig kunne betegnes som interesserede parter, til at kontakte den. BP OIL International Limited og Argent Energy anmodede om fortsat at blive betragtet som interesserede parter og fik denne ret på grundlag af den fremlagte dokumentation. Begge virksomheder fremlagde navnlig bevis for eksistensen af forretningsmæssigt forbundne enheder inden for den pågældende koncern, der er aktive på EU-markedet. På den anden side blev det britiske moderselskab Valero Energy Limited erstattet af sit irske datterselskab Valero Energy Limited Ireland, da sidstnævnte er aktivt på EU-markedet. |
| --- | --- |

(13)

Ved et notat til sagsakterne (9) af 15. januar 2021 opfordrede Kommissionen operatører fra Det Forenede Kongerige, som mente, at de stadig kunne betegnes som interesserede parter, til at kontakte den. BP OIL International Limited og Argent Energy anmodede om fortsat at blive betragtet som interesserede parter og fik denne ret på grundlag af den fremlagte dokumentation. Begge virksomheder fremlagde navnlig bevis for eksistensen af forretningsmæssigt forbundne enheder inden for den pågældende koncern, der er aktive på EU-markedet. På den anden side blev det britiske moderselskab Valero Energy Limited erstattet af sit irske datterselskab Valero Energy Limited Ireland, da sidstnævnte er aktivt på EU-markedet.

9

2.3.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (14) | I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, kendte producenter i USA og de amerikanske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede disse til at deltage. |
| --- | --- |

(14)

I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, kendte producenter i USA og de amerikanske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede disse til at deltage.

| (15) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(15)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

2.4.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (16) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville anvende en stikprøve i henhold til grundforordningens artikel 27. |
| --- | --- |

(16)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville anvende en stikprøve i henhold til grundforordningens artikel 27.

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (17) | Den 14. september 2020 underrettede Kommissionen de interesserede parter om den foreløbige stikprøve af EU-producenter i henhold til afsnit 5.3 i indledningsmeddelelsen. Den udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængden af samme vare i 2019 samt den geografiske placering af producenterne af samme vare. Stikprøven bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 17,5 % af de anslåede samlede produktionsmængder af samme vare i Unionen, og der sikres også en god geografisk spredning. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger inden for fristen på syv dage efter meddelelsen om den foreløbige stikprøve af EU-producenter. |
| --- | --- |

(17)

Den 14. september 2020 underrettede Kommissionen de interesserede parter om den foreløbige stikprøve af EU-producenter i henhold til afsnit 5.3 i indledningsmeddelelsen. Den udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængden af samme vare i 2019 samt den geografiske placering af producenterne af samme vare. Stikprøven bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 17,5 % af de anslåede samlede produktionsmængder af samme vare i Unionen, og der sikres også en god geografisk spredning. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger inden for fristen på syv dage efter meddelelsen om den foreløbige stikprøve af EU-producenter.

Stikprøveudtagning af importører

| (18) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(18)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen.

| (19) | Kun én ikke forretningsmæssigt forbundet importør, Shell Trading Rotterdam BV, fremlagde de ønskede oplysninger, og Kommissionen besluttede derfor, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. |
| --- | --- |

(19)

Kun én ikke forretningsmæssigt forbundet importør, Shell Trading Rotterdam BV, fremlagde de ønskede oplysninger, og Kommissionen besluttede derfor, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter

| (20) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i USA om at fremlægge de oplysninger, der var omhandlet i indledningsmeddelelsen. Den anmodede endvidere myndighederne i det eksporterende land om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesserede i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(20)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i USA om at fremlægge de oplysninger, der var omhandlet i indledningsmeddelelsen. Den anmodede endvidere myndighederne i det eksporterende land om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesserede i at deltage i undersøgelsen.

| (21) | Tre eksporterende producenter i USA gav sig til kende og gav udtryk for, at de var villige til at samarbejde med Kommissionen i forbindelse med undersøgelserne. I betragtning af det lave antal besluttede den, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig, og alle tre virksomheder blev opfordret til at indsende en spørgeskemabesvarelse. |
| --- | --- |

(21)

Tre eksporterende producenter i USA gav sig til kende og gav udtryk for, at de var villige til at samarbejde med Kommissionen i forbindelse med undersøgelserne. I betragtning af det lave antal besluttede den, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig, og alle tre virksomheder blev opfordret til at indsende en spørgeskemabesvarelse.

2.5.   Samarbejde fra det pågældende lands side

Samarbejde fra det pågældende lands side

| (22) | Den 15. oktober 2020 sendte en af de oprindeligt samarbejdsvillige virksomheder en e-mail til Kommissionen med oplysning om, at den ikke ville samarbejde yderligere. Desuden fremlagde de to andre virksomheder heller ikke de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist ved at udfylde og returnere spørgeskemabesvarelserne. |
| --- | --- |

(22)

Den 15. oktober 2020 sendte en af de oprindeligt samarbejdsvillige virksomheder en e-mail til Kommissionen med oplysning om, at den ikke ville samarbejde yderligere. Desuden fremlagde de to andre virksomheder heller ikke de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist ved at udfylde og returnere spørgeskemabesvarelserne.

| (23) | Den 10. november 2020 sendte Kommissionen et brev til alle tre virksomheder og orienterede dem om, at den havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 28 og basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger. De amerikanske myndigheder blev også orienteret herom. Fristen for at fremsætte bemærkninger til brevet var den 17. november 2020. Der indkom ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(23)

Den 10. november 2020 sendte Kommissionen et brev til alle tre virksomheder og orienterede dem om, at den havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 28 og basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger. De amerikanske myndigheder blev også orienteret herom. Fristen for at fremsætte bemærkninger til brevet var den 17. november 2020. Der indkom ingen bemærkninger.

| (24) | Ved indledningen af undersøgelsen anmodede Kommissionen desuden ved verbalnote af 14. september 2020 USA's myndigheder om at udfylde og returnere det antisubsidiespørgeskema, der var beregnet til USA's regering. Den modtog ikke noget svar inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(24)

Ved indledningen af undersøgelsen anmodede Kommissionen desuden ved verbalnote af 14. september 2020 USA's myndigheder om at udfylde og returnere det antisubsidiespørgeskema, der var beregnet til USA's regering. Den modtog ikke noget svar inden for den fastsatte frist.

| (25) | Den 10. november 2020 sendte Kommissionen en verbalnote til de amerikanske myndigheder og orienterede dem om, at den havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 28 og basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(25)

Den 10. november 2020 sendte Kommissionen en verbalnote til de amerikanske myndigheder og orienterede dem om, at den havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 28 og basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger.

| (26) | Fristen for at fremsætte bemærkninger til verbalnoten var den 17. november 2020. Der indkom ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(26)

Fristen for at fremsætte bemærkninger til verbalnoten var den 17. november 2020. Der indkom ingen bemærkninger.

| (27) | Kommissionen konkluderede derfor, at hverken eksporterende producenter eller USA's regering samarbejdede i forbindelse med udløbsundersøgelsen. Den besluttede således at anvende bestemmelserne i grundforordningens artikel 28, og at træffe konklusioner, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen konkluderede derfor, at hverken eksporterende producenter eller USA's regering samarbejdede i forbindelse med udløbsundersøgelsen. Den besluttede således at anvende bestemmelserne i grundforordningens artikel 28, og at træffe konklusioner, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

2.6.   Spørgeskemaer

Spørgeskemaer

| (28) | Ved indledningen af undersøgelsen blev der stillet en kopi af spørgeskemaerne til rådighed i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted. |
| --- | --- |

(28)

Ved indledningen af undersøgelsen blev der stillet en kopi af spørgeskemaerne til rådighed i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted.

| (29) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter i stikprøven og fra en ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importør. |
| --- | --- |

(29)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter i stikprøven og fra en ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importør.

2.7.   Kontrol

Kontrol

| (30) | I lyset af udbruddet af covid-19 og de nedlukningsforanstaltninger, der er indført af flere medlemsstater og af flere tredjelande, kunne Kommissionen ikke aflægge kontrolbesøg i den foreløbige fase i henhold til grundforordningens artikel 26. Kommissionen krydstjekkede i stedet alle de oplysninger, den anså for nødvendige for sine afgørelser i overensstemmelse med sin meddelelse om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (10). Kommissionen foretog krydstjek uden at aflægge kontrolbesøg af følgende virksomheder/parter: | EU-producenter








  — | SAIPOL Bu Diester, Frankrig |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

I lyset af udbruddet af covid-19 og de nedlukningsforanstaltninger, der er indført af flere medlemsstater og af flere tredjelande, kunne Kommissionen ikke aflægge kontrolbesøg i den foreløbige fase i henhold til grundforordningens artikel 26. Kommissionen krydstjekkede i stedet alle de oplysninger, den anså for nødvendige for sine afgørelser i overensstemmelse med sin meddelelse om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (10). Kommissionen foretog krydstjek uden at aflægge kontrolbesøg af følgende virksomheder/parter:

10

EU-producenter

EU-producenter

—

SAIPOL Bu Diester, Frankrig

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Spanien |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Spanien

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Tyskland |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Tyskland

| | Importører








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

Importører

Importører

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nederlandene

2.8.   Fremlæggelse af oplysninger

Fremlæggelse af oplysninger

| (31) | Den 21. maj 2021 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde den gældende udligningstold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(31)

Den 21. maj 2021 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde den gældende udligningstold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

| (32) | De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og taget i betragtning, hvor det var relevant. Alle parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt. |
| --- | --- |

(32)

De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og taget i betragtning, hvor det var relevant. Alle parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt.

3.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

3.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (33) | Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-kode 3826001029, 3826001059 og 3826001099) og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009019) (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(33)

Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-kode 3826001029, 3826001059 og 3826001099) og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009019) (»den pågældende vare«).

| (34) | Biodiesel er et fornyeligt brændstof, der fremstilles af en lang række råmaterialer, dvs. vegetabilske olier såsom rapsolie, sojabønneolie, palmeolie, brugte stegeolier, animalske fedtstoffer eller biomasse. |
| --- | --- |

(34)

Biodiesel er et fornyeligt brændstof, der fremstilles af en lang række råmaterialer, dvs. vegetabilske olier såsom rapsolie, sojabønneolie, palmeolie, brugte stegeolier, animalske fedtstoffer eller biomasse.

| (35) | Biodiesel anvendes i transportsektoren, hovedsagelig blandet med mineralsk diesel (dvs. olie/konventionel diesel) og meget marginalt i ren form (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodiesel anvendes i transportsektoren, hovedsagelig blandet med mineralsk diesel (dvs. olie/konventionel diesel) og meget marginalt i ren form (B100).

3.2.   Samme vare

Samme vare

| (36) | Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i den tidligere udløbsundersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og [tekniske] egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(36)

Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i den tidligere udløbsundersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og [tekniske] egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i USA og |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i USA og

| — | den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (37) | Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, litra c). |
| --- | --- |

(37)

Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, litra c).

3.3.   Påstande vedrørende varedækningen

Påstande vedrørende varedækningen

| (38) | Den svenske virksomhed Preem AB og Valero Energy Ltd Ireland, brændstofproducenter og -leverandører og som sådan brugere af den pågældende vare, hævdede, at biodiesel udvundet af Fatty Acid Methyl Ester (FAME) og biodiesel fra hydrogenbehandlet vegetabilsk olie (HVO) er to forskellige typer biodiesel, og at HVO bør udelukkes fra den nuværende varedækning. I forordningen fra 2009 om indførelse af midlertidige foranstaltninger (11) blev alle typer biodiesel og biodieselblandinger anset for at være biodieselbrændstoffer. FAME og HVO kan begge blandes med diesel, og på trods af visse forskelle i fysiske egenskaber er varens endelige anvendelsesformål den samme, og begge varer fremstilles af EU-erhvervsgrenen. Desuden definerede klagen i den oprindelige undersøgelse udtrykkeligt dieselolie fremstillet af HVO'er som en del af den pågældende vare, og ingen af parterne anfægtede denne påstand på det pågældende tidspunkt. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(38)

Den svenske virksomhed Preem AB og Valero Energy Ltd Ireland, brændstofproducenter og -leverandører og som sådan brugere af den pågældende vare, hævdede, at biodiesel udvundet af Fatty Acid Methyl Ester (FAME) og biodiesel fra hydrogenbehandlet vegetabilsk olie (HVO) er to forskellige typer biodiesel, og at HVO bør udelukkes fra den nuværende varedækning. I forordningen fra 2009 om indførelse af midlertidige foranstaltninger (11) blev alle typer biodiesel og biodieselblandinger anset for at være biodieselbrændstoffer. FAME og HVO kan begge blandes med diesel, og på trods af visse forskelle i fysiske egenskaber er varens endelige anvendelsesformål den samme, og begge varer fremstilles af EU-erhvervsgrenen. Desuden definerede klagen i den oprindelige undersøgelse udtrykkeligt dieselolie fremstillet af HVO'er som en del af den pågældende vare, og ingen af parterne anfægtede denne påstand på det pågældende tidspunkt. Påstanden blev derfor afvist.

11

4.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING

4.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (39) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 28, stk. 1, undersøgte Kommissionen, om udløbet af de gældende foranstaltninger sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet subsidiering af den pågældende vare med oprindelse i USA og til fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenters og de amerikanske myndigheders side, jf. betragtning 22-27, var det ikke muligt at foretage en analyse på grundlag af verificerede data fra de eksporterende producenter og fra de amerikanske myndigheder. |
| --- | --- |

(39)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 28, stk. 1, undersøgte Kommissionen, om udløbet af de gældende foranstaltninger sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet subsidiering af den pågældende vare med oprindelse i USA og til fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenters og de amerikanske myndigheders side, jf. betragtning 22-27, var det ikke muligt at foretage en analyse på grundlag af verificerede data fra de eksporterende producenter og fra de amerikanske myndigheder.

| (40) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 28 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger. Kommissionen gjorde brug af følgende informationskilder: anmodningen om en udløbsundersøgelse og efterfølgende oplysninger indsendt af ansøgeren, Eurostat, Global Trade Atlas (»GTA«) og webstederne for US Energy Information Administration (»EIA«) og det amerikanske landbrugsministerium (»USDA«). |
| --- | --- |

(40)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 28 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger. Kommissionen gjorde brug af følgende informationskilder: anmodningen om en udløbsundersøgelse og efterfølgende oplysninger indsendt af ansøgeren, Eurostat, Global Trade Atlas (»GTA«) og webstederne for US Energy Information Administration (»EIA«) og det amerikanske landbrugsministerium (»USDA«).

| (41) | Kommissionen analyserede navnlig følgende føderale og statslige subsidieordninger, som blev identificeret i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og som Kommissionen identificerede som stadig aktive. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen analyserede navnlig følgende føderale og statslige subsidieordninger, som blev identificeret i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og som Kommissionen identificerede som stadig aktive.

| (42) | På den anden side analyserede Kommissionen på grund af de amerikanske myndigheders og de amerikanske eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje og i betragtning af konklusionerne vedrørende fortsat subsidiering på grundlag af ovennævnte ordninger ikke følgende føderale og statslige subsidieordninger yderligere. |
| --- | --- |

(42)

På den anden side analyserede Kommissionen på grund af de amerikanske myndigheders og de amerikanske eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje og i betragtning af konklusionerne vedrørende fortsat subsidiering på grundlag af ovennævnte ordninger ikke følgende føderale og statslige subsidieordninger yderligere.

4.2.   Subsidiering — føderale ordninger

Subsidiering — føderale ordninger

4.2.1.   Biodiesel mixture credit and biodiesel credit (fritagelse i forbindelse med biodieselblanding og biodiesel)

Biodiesel mixture credit and biodiesel credit (fritagelse i forbindelse med biodieselblanding og biodiesel)

4.2.1.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (43) | Title 26, Section 40A (b) i US Code (U.S.C.) er retsgrundlaget for en ordning for afgifts- og skattefritagelse for virksomheder, der blander biodiesel, detailhandlere og slutbrugere. Det indeholder bestemmelser om følgende skattefritagelser i forbindelse med biodiesel:






  1) | The Biodiesel Mixture Credit (fritagelser i forbindelse med biodieselblandinger) |
| --- | --- | --- |

(43)

Title 26, Section 40A (b) i US Code (U.S.C.) er retsgrundlaget for en ordning for afgifts- og skattefritagelse for virksomheder, der blander biodiesel, detailhandlere og slutbrugere. Det indeholder bestemmelser om følgende skattefritagelser i forbindelse med biodiesel:

1)

The Biodiesel Mixture Credit (fritagelser i forbindelse med biodieselblandinger)

| 2) | The Biodiesel Credit (skattefritagelse i forbindelse med biodiesel) |
| --- | --- |

2)

The Biodiesel Credit (skattefritagelse i forbindelse med biodiesel)

| 3) | The Small Agri-biodiesel Producer Credit (skattefritagelse for små agro-biodieselproducenter). |
| --- | --- |

3)

The Small Agri-biodiesel Producer Credit (skattefritagelse for små agro-biodieselproducenter).

| (44) | The Biodiesel Mixture Credit har eksisteret i USA's føderale lovgivning siden 2005 (12). I henhold til Section 202 (a) i US Energy and Improvement and Extension Act 2008 skulle denne skattefritagelse udløbe den 31. december 2009 (13). Denne subsidieordning er imidlertid aldrig reelt udløbet, men er indtil videre gentagne gange blevet genindført med tilbagevirkende kraft. Senest genindførte den amerikanske kongres den 20. december 2019 ved Further Consolidated Appropriations Act ordningen i to år fra den 31. december 2017 og forlængede den med 3 år, dvs. indtil den 31. december 2022 (14). Denne 5-årige forlængelse er den længste forlængelse siden indførelsen af denne subsidieordning. |
| --- | --- |

(44)

The Biodiesel Mixture Credit har eksisteret i USA's føderale lovgivning siden 2005 (12). I henhold til Section 202 (a) i US Energy and Improvement and Extension Act 2008 skulle denne skattefritagelse udløbe den 31. december 2009 (13). Denne subsidieordning er imidlertid aldrig reelt udløbet, men er indtil videre gentagne gange blevet genindført med tilbagevirkende kraft. Senest genindførte den amerikanske kongres den 20. december 2019 ved Further Consolidated Appropriations Act ordningen i to år fra den 31. december 2017 og forlængede den med 3 år, dvs. indtil den 31. december 2022 (14). Denne 5-årige forlængelse er den længste forlængelse siden indførelsen af denne subsidieordning.

12

13

14

| (45) | Efter fremlæggelsen af oplysninger meddelte ansøgeren Kommissionen, at der den 25. maj 2021 blev fremsat et lovforslag i både det amerikanske senat og det amerikanske Repræsentanternes Hus med henblik på at forlænge Biodiesel Mixture Credit Scheme (ordningen for skattefritagelser i forbindelse med biodieselblandinger) med yderligere 3 år, dvs. indtil den 31. december 2025. |
| --- | --- |

(45)

Efter fremlæggelsen af oplysninger meddelte ansøgeren Kommissionen, at der den 25. maj 2021 blev fremsat et lovforslag i både det amerikanske senat og det amerikanske Repræsentanternes Hus med henblik på at forlænge Biodiesel Mixture Credit Scheme (ordningen for skattefritagelser i forbindelse med biodieselblandinger) med yderligere 3 år, dvs. indtil den 31. december 2025.

| (46) | I lighed med The Biodiesel Mixture Credit har The Biodiesel Credit eksisteret i USA's føderale lovgivning siden 2005 (15). I henhold til Section 202 (a) i US Energy and Improvement and Extension Act 2008 skulle denne skattefritagelse udløbe den 31. december 2009 (16). Denne subsidieordning er imidlertid ej heller aldrig reelt udløbet, men er indtil videre gentagne gange blevet genindført med tilbagevirkende kraft. Senest genindførte den amerikanske kongres den 20. december 2019 ved Further Consolidated Appropriations Act ordningen i to år fra den 31. december 2017 og forlængede den med 3 år, dvs. indtil den 31. december 2022 (17). |
| --- | --- |

(46)

I lighed med The Biodiesel Mixture Credit har The Biodiesel Credit eksisteret i USA's føderale lovgivning siden 2005 (15). I henhold til Section 202 (a) i US Energy and Improvement and Extension Act 2008 skulle denne skattefritagelse udløbe den 31. december 2009 (16). Denne subsidieordning er imidlertid ej heller aldrig reelt udløbet, men er indtil videre gentagne gange blevet genindført med tilbagevirkende kraft. Senest genindførte den amerikanske kongres den 20. december 2019 ved Further Consolidated Appropriations Act ordningen i to år fra den 31. december 2017 og forlængede den med 3 år, dvs. indtil den 31. december 2022 (17).

15

16

17

| (47) | Indkomstskattefritagelsen for små agro-biodieselproducenter gælder kun for små producenter af agro-biodiesel. Denne ordning undersøges i betragtning 63-70. |
| --- | --- |

(47)

Indkomstskattefritagelsen for små agro-biodieselproducenter gælder kun for små producenter af agro-biodiesel. Denne ordning undersøges i betragtning 63-70.

4.2.1.2.   Berettigelse

Berettigelse

| (48) | Virksomhederne skal producere en blanding af biodiesel og dieselbrændstof, som sælges eller anvendes som brændstof for at være berettiget til den under nr. 1) i betragtning 43 omhandlede fritagelse i forbindelse med biodieselblandinger. |
| --- | --- |

(48)

Virksomhederne skal producere en blanding af biodiesel og dieselbrændstof, som sælges eller anvendes som brændstof for at være berettiget til den under nr. 1) i betragtning 43 omhandlede fritagelse i forbindelse med biodieselblandinger.

| (49) | Virksomheder, der ønsker at blive tilgodeset under ordningen, skal fremvise et certifikat fra producenten eller importøren af biodieselen med en beskrivelse af varen og en angivelse af andelen af henholdsvis biodiesel og agro-biodiesel (18) i varen. Fritagelsen kan enten bestå i en punktafgiftsfritagelse, eller i at virksomheden kan gøre krav på den resterende fritagelse som en refusionsberettiget indkomstskattefritagelse, hvis virksomhedens skyldige punktafgifter er mindre end den samlede punktafgiftsfritagelse. En refusionsberettiget indkomstskattefritagelse er en fritagelse for betaling af indkomstskat eller direkte udbetaling af et beløb. Den er refusionsberettiget, fordi den overskydende fritagelse kan udbetales direkte til skatteyderen som et kontantbeløb, hvis fritagelsen er større end dennes skyldige skat. |
| --- | --- |

(49)

Virksomheder, der ønsker at blive tilgodeset under ordningen, skal fremvise et certifikat fra producenten eller importøren af biodieselen med en beskrivelse af varen og en angivelse af andelen af henholdsvis biodiesel og agro-biodiesel (18) i varen. Fritagelsen kan enten bestå i en punktafgiftsfritagelse, eller i at virksomheden kan gøre krav på den resterende fritagelse som en refusionsberettiget indkomstskattefritagelse, hvis virksomhedens skyldige punktafgifter er mindre end den samlede punktafgiftsfritagelse. En refusionsberettiget indkomstskattefritagelse er en fritagelse for betaling af indkomstskat eller direkte udbetaling af et beløb. Den er refusionsberettiget, fordi den overskydende fritagelse kan udbetales direkte til skatteyderen som et kontantbeløb, hvis fritagelsen er større end dennes skyldige skat.

18

| (50) | Den under nr. 2) i betragtning 43 omhandlede fritagelse i forbindelse med biodiesel er en ikke-refusionsberettiget indkomstskattefritagelse for detailhandlere eller slutbrugere af ren biodiesel. Fritagelsen i forbindelse med ren biodiesel er kun til rådighed for personer, som hælder den rene biodiesel på et køretøjs brændstofbeholder eller bruger den som brændstof. Det bør bemærkes, at biodieselproducenter, som producerer deres egen biodiesel, også er berettigede til denne fritagelse. For at gøre krav på fritagelsen skal biodieselproducenten altså fungere enten som detailhandler (biodieselen påfyldes slutbrugerens brændstofbeholder) eller slutbruger (biodieselen påfyldes f.eks. producentens egne køretøjer). |
| --- | --- |

(50)

Den under nr. 2) i betragtning 43 omhandlede fritagelse i forbindelse med biodiesel er en ikke-refusionsberettiget indkomstskattefritagelse for detailhandlere eller slutbrugere af ren biodiesel. Fritagelsen i forbindelse med ren biodiesel er kun til rådighed for personer, som hælder den rene biodiesel på et køretøjs brændstofbeholder eller bruger den som brændstof. Det bør bemærkes, at biodieselproducenter, som producerer deres egen biodiesel, også er berettigede til denne fritagelse. For at gøre krav på fritagelsen skal biodieselproducenten altså fungere enten som detailhandler (biodieselen påfyldes slutbrugerens brændstofbeholder) eller slutbruger (biodieselen påfyldes f.eks. producentens egne køretøjer).

4.2.1.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (51) | Når biodiesel blandes med dieselbrændstof, kan der gøres krav på en punktafgiftsfritagelse eller en indkomstskattefritagelse. I den nuværende undersøgelsesperiode var den gældende fritagelse 1 USD pr. gallon for alle typer biodiesel, altså også agro-biodiesel og diesel af biomasse. |
| --- | --- |

(51)

Når biodiesel blandes med dieselbrændstof, kan der gøres krav på en punktafgiftsfritagelse eller en indkomstskattefritagelse. I den nuværende undersøgelsesperiode var den gældende fritagelse 1 USD pr. gallon for alle typer biodiesel, altså også agro-biodiesel og diesel af biomasse.

| (52) | Den endelige skattefritagelse for det blandede brændstof afhænger af den andel biodiesel, som det indeholder. Mindstekravet, som også er den mest almindelige praksis, er at blande 0,1 % mineralsk diesel med 99,9 % biodiesel (dette blandingsprodukt kaldes B99 i USA), da dette sikrer, at den maksimale skattefritagelse kan opnås. Andelen af biodiesel i en blandet vare er bestemmende for skattefritagelsen (f.eks. vil 100 gallon B99 indeholde 99,9 gallon biodiesel og være berettiget til en skattefritagelse på 99,90 USD). Det er nemt at ændre biodiesel fra en ren vare (B100) til en blandet vare (B99). Dette indebærer, at ren biodiesel tilsættes 0,1 % mineralsk diesel, og medfører ingen betydelige ændringer af den pågældende vare. Det er selve blandingsprocessen, der udløser berettigelse til fritagelsen. |
| --- | --- |

(52)

Den endelige skattefritagelse for det blandede brændstof afhænger af den andel biodiesel, som det indeholder. Mindstekravet, som også er den mest almindelige praksis, er at blande 0,1 % mineralsk diesel med 99,9 % biodiesel (dette blandingsprodukt kaldes B99 i USA), da dette sikrer, at den maksimale skattefritagelse kan opnås. Andelen af biodiesel i en blandet vare er bestemmende for skattefritagelsen (f.eks. vil 100 gallon B99 indeholde 99,9 gallon biodiesel og være berettiget til en skattefritagelse på 99,90 USD). Det er nemt at ændre biodiesel fra en ren vare (B100) til en blandet vare (B99). Dette indebærer, at ren biodiesel tilsættes 0,1 % mineralsk diesel, og medfører ingen betydelige ændringer af den pågældende vare. Det er selve blandingsprocessen, der udløser berettigelse til fritagelsen.

| (53) | Biodieselproducenterne kan gøre krav på fordelen, når de selv foretager blandingen. Producenten skal blande den rene biodiesel med dieselbrændstof. Hvad angår berettigelse til fordelen, er der ingen forskelle mellem blandet biodiesel, der er beregnet til henholdsvis salg på hjemmemarkedet og eksportsalg. |
| --- | --- |

(53)

Biodieselproducenterne kan gøre krav på fordelen, når de selv foretager blandingen. Producenten skal blande den rene biodiesel med dieselbrændstof. Hvad angår berettigelse til fordelen, er der ingen forskelle mellem blandet biodiesel, der er beregnet til henholdsvis salg på hjemmemarkedet og eksportsalg.

| (54) | Virksomheder, som ikke producerer, men køber ren biodiesel, der senere indgår i biodieselblandinger, er også berettiget til skattefritagelsen. Sådanne virksomheder skal indhente et certifikat fra biodieselproducenten eller -importøren (eller eventuelle mellemhandlere), hvori denne bekræfter, at han ikke har opnået nogen skattefritagelse (19). |
| --- | --- |

(54)

Virksomheder, som ikke producerer, men køber ren biodiesel, der senere indgår i biodieselblandinger, er også berettiget til skattefritagelsen. Sådanne virksomheder skal indhente et certifikat fra biodieselproducenten eller -importøren (eller eventuelle mellemhandlere), hvori denne bekræfter, at han ikke har opnået nogen skattefritagelse (19).

19

| (55) | Fordelen kan enten opnås som en fritagelse for punktafgift eller indkomstskat eller direkte udbetaling af et kontantbeløb. Uanset om fordelen gives som en punktafgiftsfritagelse, en indkomstskattefritagelse, en udbetaling af et kontantbeløb til skatteyderen eller en kombination af førnævnte, beløber fritagelsen sig til 1 USD pr. gallon. |
| --- | --- |

(55)

Fordelen kan enten opnås som en fritagelse for punktafgift eller indkomstskat eller direkte udbetaling af et kontantbeløb. Uanset om fordelen gives som en punktafgiftsfritagelse, en indkomstskattefritagelse, en udbetaling af et kontantbeløb til skatteyderen eller en kombination af førnævnte, beløber fritagelsen sig til 1 USD pr. gallon.

| (56) | Det fremgår af USC, at fritagelsen i forbindelse med biodieselblandinger ikke gives, medmindre virksomheden, der blander biodiesel og mineralsk diesel, er i besiddelse af et certifikat (»Certificate for Biodiesel«) fra biodieselproducenten, hvori producenten bl.a. anfører den mængde biodiesel, som certifikatet vedrører, og hvorvidt der er tale om agro-biodiesel eller biodiesel af en anden type. |
| --- | --- |

(56)

Det fremgår af USC, at fritagelsen i forbindelse med biodieselblandinger ikke gives, medmindre virksomheden, der blander biodiesel og mineralsk diesel, er i besiddelse af et certifikat (»Certificate for Biodiesel«) fra biodieselproducenten, hvori producenten bl.a. anfører den mængde biodiesel, som certifikatet vedrører, og hvorvidt der er tale om agro-biodiesel eller biodiesel af en anden type.

| (57) | Med hensyn til The Biodiesel Credit og i lighed med den tidligere udløbsundersøgelse kan detailhandleren (eller en biodieselproducent, der handler som detailhandler) eller slutbrugeren af ublandet biodiesel kræve 1,00 USD pr. gallon for alle typer ublandet (ren) biodiesel, der anbringes i brændstoftanken i et køretøj eller anvendes som brændstof. En ikke-refusionsberettiget generel indkomstskattefritagelse for virksomheder indebærer, at virksomheden fritages for indkomstskat. Den er ikke-refusionsberettiget, fordi den overskydende fritagelse ikke kan udbetales direkte til virksomheden som et kontantbeløb, hvis virksomhedens fritagelse er større end den skyldige skat. |
| --- | --- |

(57)

Med hensyn til The Biodiesel Credit og i lighed med den tidligere udløbsundersøgelse kan detailhandleren (eller en biodieselproducent, der handler som detailhandler) eller slutbrugeren af ublandet biodiesel kræve 1,00 USD pr. gallon for alle typer ublandet (ren) biodiesel, der anbringes i brændstoftanken i et køretøj eller anvendes som brændstof. En ikke-refusionsberettiget generel indkomstskattefritagelse for virksomheder indebærer, at virksomheden fritages for indkomstskat. Den er ikke-refusionsberettiget, fordi den overskydende fritagelse ikke kan udbetales direkte til virksomheden som et kontantbeløb, hvis virksomhedens fritagelse er større end den skyldige skat.

| (58) | Da biodieselproducenterne er berettigede til disse ordninger og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (20) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf. |
| --- | --- |

(58)

Da biodieselproducenterne er berettigede til disse ordninger og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (20) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf.

20

4.2.1.4.   Konklusion

Konklusion

| (59) | Fritagelserne i forbindelse med biodieselblandinger og biodiesel skal betragtes som et skatteincitament, uanset om der er tale om udbetaling af et kontantbeløb (kun for skattefritagelser i forbindelse med biodieselblandinger) eller modregning af skyldige afgifter eller skyldig skat (gælder begge skattefritagelser). |
| --- | --- |

(59)

Fritagelserne i forbindelse med biodieselblandinger og biodiesel skal betragtes som et skatteincitament, uanset om der er tale om udbetaling af et kontantbeløb (kun for skattefritagelser i forbindelse med biodieselblandinger) eller modregning af skyldige afgifter eller skyldig skat (gælder begge skattefritagelser).

| (60) | Kommissionen betragter i overensstemmelse med sine konklusioner i den oprindelige undersøgelse disse ordninger som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i) og ii), da ordningerne indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af direkte tilskud (udbetaling af kontantbeløb kun mulig for fritagelse i forbindelse med biodieselblandinger) og statsindtægter, som er betalbare, men ikke opkræves (modregning af skatter og afgifter) (gælder begge fritagelser). Incitamenterne giver de pågældende virksomheder en fordel. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen betragter i overensstemmelse med sine konklusioner i den oprindelige undersøgelse disse ordninger som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i) og ii), da ordningerne indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af direkte tilskud (udbetaling af kontantbeløb kun mulig for fritagelse i forbindelse med biodieselblandinger) og statsindtægter, som er betalbare, men ikke opkræves (modregning af skatter og afgifter) (gælder begge fritagelser). Incitamenterne giver de pågældende virksomheder en fordel.

| (61) | Ordningerne er forbeholdt virksomheder i biodieselindustrien og betragtes derfor som specifikke, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettigede. |
| --- | --- |

(61)

Ordningerne er forbeholdt virksomheder i biodieselindustrien og betragtes derfor som specifikke, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettigede.

| (62) | Endelig indebærer ordningen for skattefritagelser i forbindelse med biodieselblandinger subsidier på 1 USD pr. gallon for alle typer biodiesel, og Kommissionen finder derfor, at der med denne ordning blev ydet et væsentligt subsidiebeløb til amerikanske eksporterende producenter af biodiesel, og at ordningen således var langt den vigtigste ordning i den nuværende undersøgelsesperiode. Et sådant tilskud på 1 USD pr. gallon ville beløbe sig til ca. 302 EUR pr. ton. |
| --- | --- |

(62)

Endelig indebærer ordningen for skattefritagelser i forbindelse med biodieselblandinger subsidier på 1 USD pr. gallon for alle typer biodiesel, og Kommissionen finder derfor, at der med denne ordning blev ydet et væsentligt subsidiebeløb til amerikanske eksporterende producenter af biodiesel, og at ordningen således var langt den vigtigste ordning i den nuværende undersøgelsesperiode. Et sådant tilskud på 1 USD pr. gallon ville beløbe sig til ca. 302 EUR pr. ton.

4.2.2.   Small Agri-biodiesel Producer Income Tax Credit (indkomstskattefritagelse for små agro-biodieselproducenter)

Small Agri-biodiesel Producer Income Tax Credit (indkomstskattefritagelse for små agro-biodieselproducenter)

4.2.2.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (63) | Title 26, U.S.C., Section 40A, indeholder også bestemmelser om en indkomstskattefritagelse for små agro-biodieselproducenter såsom skattefritagelser i forbindelse med biodieselblanding og biodiesel. |
| --- | --- |

(63)

Title 26, U.S.C., Section 40A, indeholder også bestemmelser om en indkomstskattefritagelse for små agro-biodieselproducenter såsom skattefritagelser i forbindelse med biodieselblanding og biodiesel.

| (64) | I lighed med skattefritagelserne i forbindelse med biodieselblanding og biodiesel, jf. betragtning 44 og 46, har indkomstskattefritagelsen for små agro-biodieselproducenter desuden været gældende i USA's føderale lovgivning siden 2005 (21). I henhold til Section 202 (a) i US Energy and Improvement and Extension Act 2008 skulle denne skattefritagelse udløbe den 31. december 2009 (22). Denne subsidieordning er imidlertid aldrig reelt udløbet, men er gentagne gange blevet genindført med tilbagevirkende kraft. Senest genindførte den amerikanske kongres den 20. december 2019 ved Further Consolidated Appropriations Act ordningen i to år fra den 31. december 2017 og forlængede den med 3 år, dvs. indtil den 31. december 2022. |
| --- | --- |

(64)

I lighed med skattefritagelserne i forbindelse med biodieselblanding og biodiesel, jf. betragtning 44 og 46, har indkomstskattefritagelsen for små agro-biodieselproducenter desuden været gældende i USA's føderale lovgivning siden 2005 (21). I henhold til Section 202 (a) i US Energy and Improvement and Extension Act 2008 skulle denne skattefritagelse udløbe den 31. december 2009 (22). Denne subsidieordning er imidlertid aldrig reelt udløbet, men er gentagne gange blevet genindført med tilbagevirkende kraft. Senest genindførte den amerikanske kongres den 20. december 2019 ved Further Consolidated Appropriations Act ordningen i to år fra den 31. december 2017 og forlængede den med 3 år, dvs. indtil den 31. december 2022.

21

22

4.2.2.2.   Berettigelse

Berettigelse

| (65) | Denne ordning gælder kun for små producenter af ren agro-biodiesel. Virksomheder, der blander eller forhandler, og som køber, men ikke producerer biodiesel, er ikke berettiget til fritagelsen. En lille producent er en person, hvis produktionskapacitet ikke overstiger 60 mio. gallon agro-biodiesel om året. |
| --- | --- |

(65)

Denne ordning gælder kun for små producenter af ren agro-biodiesel. Virksomheder, der blander eller forhandler, og som køber, men ikke producerer biodiesel, er ikke berettiget til fritagelsen. En lille producent er en person, hvis produktionskapacitet ikke overstiger 60 mio. gallon agro-biodiesel om året.

| (66) | En lille agro-biodieselproducent kan gøre krav på en ikke-refusionsberettiget generel indkomstskattefritagelse for virksomheder på 0,10 USD pr. gallon agro-biodiesel, der produceres. Producentens fritagelsesberettigede produktion af agro-biodiesel må ikke overstige 15 mio. gallon pr. skatteår. Hvis en producent skal kunne gøre krav på fritagelsen, skal agro-biodieselen anvendes som brændstof, sælges med henblik på anvendelse som brændstof eller anvendes i en blanding af biodiesel og dieselbrændstof, der anvendes som brændstof eller sælges med henblik på anvendelse som brændstof. Små agro-biodieselproducenter kan således kombinere denne ordning med fritagelsesordningen for biodieselblandinger og dermed modtage i alt 1,10 USD pr. gallon. Store agro-biodieselproducenter er derimod kun berettigede til støtte under fritagelsesordningen i forbindelse med biodieselblandinger. |
| --- | --- |

(66)

En lille agro-biodieselproducent kan gøre krav på en ikke-refusionsberettiget generel indkomstskattefritagelse for virksomheder på 0,10 USD pr. gallon agro-biodiesel, der produceres. Producentens fritagelsesberettigede produktion af agro-biodiesel må ikke overstige 15 mio. gallon pr. skatteår. Hvis en producent skal kunne gøre krav på fritagelsen, skal agro-biodieselen anvendes som brændstof, sælges med henblik på anvendelse som brændstof eller anvendes i en blanding af biodiesel og dieselbrændstof, der anvendes som brændstof eller sælges med henblik på anvendelse som brændstof. Små agro-biodieselproducenter kan således kombinere denne ordning med fritagelsesordningen for biodieselblandinger og dermed modtage i alt 1,10 USD pr. gallon. Store agro-biodieselproducenter er derimod kun berettigede til støtte under fritagelsesordningen i forbindelse med biodieselblandinger.

4.2.2.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (67) | Ansøgninger om ikke-refusionsberettiget generel indkomstskattefritagelse for virksomheder indsendes en gang om året i forbindelse med, at ansøgeren indsender sin indkomstskatteangivelse. Fritagelsen pr. gallon biodiesel, der er produceret af ansøgeren i det pågældende skatteår, dog højst 15 mio. gallon, modregnes ansøgerens skyldige selskabsindkomstskat. Hvis beløbet for fritagelsen overstiger ansøgerens skyldige skat, kan det overskydende beløb overføres til efterfølgende skatteår. |
| --- | --- |

(67)

Ansøgninger om ikke-refusionsberettiget generel indkomstskattefritagelse for virksomheder indsendes en gang om året i forbindelse med, at ansøgeren indsender sin indkomstskatteangivelse. Fritagelsen pr. gallon biodiesel, der er produceret af ansøgeren i det pågældende skatteår, dog højst 15 mio. gallon, modregnes ansøgerens skyldige selskabsindkomstskat. Hvis beløbet for fritagelsen overstiger ansøgerens skyldige skat, kan det overskydende beløb overføres til efterfølgende skatteår.

| (68) | Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (23) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28. |
| --- | --- |

(68)

Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (23) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28.

23

4.2.2.4.   Konklusion

Konklusion

| (69) | Kommissionen betragter i overensstemmelse med sine konklusioner i den oprindelige undersøgelse denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da ordningen indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af indtægter, som er betalbare, men ikke opkræves. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen betragter i overensstemmelse med sine konklusioner i den oprindelige undersøgelse denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da ordningen indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af indtægter, som er betalbare, men ikke opkræves. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel.

| (70) | Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(70)

Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget.

4.2.3.   USDA Bioenergy Program for Advanced Biofuels (det amerikanske landbrugsministeriums bioenergiprogram for avancerede biobrændstoffer)

USDA Bioenergy Program for Advanced Biofuels (det amerikanske landbrugsministeriums bioenergiprogram for avancerede biobrændstoffer)

4.2.3.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (71) | Det amerikanske landsbrugsministeriums (»USDA«'s) bioenergiprogram for avancerede biobrændstoffer (BPAB) er fastlagt i Title IX, section 9005 i Farm Security and Rural Investment Act of 2002 (»2002 Farm Bill) og på nuværende tidspunkt kodificeret i Title 7, Section 8105 i US Code. |
| --- | --- |

(71)

Det amerikanske landsbrugsministeriums (»USDA«'s) bioenergiprogram for avancerede biobrændstoffer (BPAB) er fastlagt i Title IX, section 9005 i Farm Security and Rural Investment Act of 2002 (»2002 Farm Bill) og på nuværende tidspunkt kodificeret i Title 7, Section 8105 i US Code.

| (72) | Programmet skulle efter planen udløbe i 2012, men blev forlænget i 2013 (24) og efterfølgende i 2014 (25). Agriculture Act 2014 (landbrugsloven) forlængede således programmet i endnu 5 år til udgangen af 2018. For nylig forlængede Agricultural Improvement Act (loven om forbedring af landbruget) af 20. december 2018 dette subsidieprogram med yderligere fem år, dvs. indtil udgangen af 2023 (26). |
| --- | --- |

(72)

Programmet skulle efter planen udløbe i 2012, men blev forlænget i 2013 (24) og efterfølgende i 2014 (25). Agriculture Act 2014 (landbrugsloven) forlængede således programmet i endnu 5 år til udgangen af 2018. For nylig forlængede Agricultural Improvement Act (loven om forbedring af landbruget) af 20. december 2018 dette subsidieprogram med yderligere fem år, dvs. indtil udgangen af 2023 (26).

24

25

26

4.2.3.2.   Berettigelse

Berettigelse

| (73) | Med programmet ydes der direkte støtte til producenter af avancerede biobrændstoffer, som generelt defineres som »brændstof udvundet af anden biomasse end majskernestivelse«. Definitionen inkluderer diesel produceret af biomasse (27). Højst 5 % af programmets budget kan fordeles til støtteberettigede producenter med en raffineringskapacitet på over 150 mio. gallon avanceret biobrændstof pr. år. Virksomheder, der blander biodiesel, er ikke støtteberettigede under programmet. |
| --- | --- |

(73)

Med programmet ydes der direkte støtte til producenter af avancerede biobrændstoffer, som generelt defineres som »brændstof udvundet af anden biomasse end majskernestivelse«. Definitionen inkluderer diesel produceret af biomasse (27). Højst 5 % af programmets budget kan fordeles til støtteberettigede producenter med en raffineringskapacitet på over 150 mio. gallon avanceret biobrændstof pr. år. Virksomheder, der blander biodiesel, er ikke støtteberettigede under programmet.

27

4.2.3.3.   Praktisk gennemførelse (28)

28

| (74) | Deltagerne modtager direkte udbetalinger fra regeringen efter at have ansøgt om at indgå i ordningen. Producenter skal først registreres hos myndighederne og underskrive en kontrakt. Producenter skal indsende en betalingsanmodning for hvert kvartal af skatteåret for at modtage betalinger for produktionen af avanceret biobrændstof i det pågældende kvartal. Der foretages udbetalinger både for den faktiske produktion og for merproduktion. Betalingerne for den faktiske produktion beregnes kvartalsvis for den mængde avanceret biobrændstof, der er produceret hvert kvartal. |
| --- | --- |

(74)

Deltagerne modtager direkte udbetalinger fra regeringen efter at have ansøgt om at indgå i ordningen. Producenter skal først registreres hos myndighederne og underskrive en kontrakt. Producenter skal indsende en betalingsanmodning for hvert kvartal af skatteåret for at modtage betalinger for produktionen af avanceret biobrændstof i det pågældende kvartal. Der foretages udbetalinger både for den faktiske produktion og for merproduktion. Betalingerne for den faktiske produktion beregnes kvartalsvis for den mængde avanceret biobrændstof, der er produceret hvert kvartal.

| (75) | Betalingen for merproduktion ydes for den mængde støtteberettiget avanceret biobrændstof, der er produceret i et skatteår, og som oversteg den mængde, der blev produceret de foregående skatteår (siden 2009). |
| --- | --- |

(75)

Betalingen for merproduktion ydes for den mængde støtteberettiget avanceret biobrændstof, der er produceret i et skatteår, og som oversteg den mængde, der blev produceret de foregående skatteår (siden 2009).

| (76) | Midlerne fordeles mellem de producenter, der giver sig til kende, på grundlag af Btu-værdien (29) af produktionen. Midlerne fordeles ligeligt mellem producenterne afhængigt af Btu-værdien. |
| --- | --- |

(76)

Midlerne fordeles mellem de producenter, der giver sig til kende, på grundlag af Btu-værdien (29) af produktionen. Midlerne fordeles ligeligt mellem producenterne afhængigt af Btu-værdien.

29

| (77) | Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (30) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28. |
| --- | --- |

(77)

Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (30) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28.

30

4.2.3.4.   Konklusion

Konklusion

| (78) | Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), da ordningen indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af direkte tilskud. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), da ordningen indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af direkte tilskud. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel.

| (79) | Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(79)

Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget.

4.2.4.   Credit for Production of Cellulosic Biofuel (fritagelse ved produktion af celluloseholdigt biobrændstof)

Credit for Production of Cellulosic Biofuel (fritagelse ved produktion af celluloseholdigt biobrændstof)

4.2.4.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (80) | Ordningen blev iværksat den 1. januar 2009 ved Food, Conservation, and Energy Act of 2008 og forvaltes af Internal Revenue Service (den amerikanske skatteforvaltning). Den er kodificeret i Title 26, Section 40A (b)(6) i US Code). |
| --- | --- |

(80)

Ordningen blev iværksat den 1. januar 2009 ved Food, Conservation, and Energy Act of 2008 og forvaltes af Internal Revenue Service (den amerikanske skatteforvaltning). Den er kodificeret i Title 26, Section 40A (b)(6) i US Code).

| (81) | Subsidierne skulle oprindeligt udløbe den 31. december 2012. De blev imidlertid forlænget flere gange og senest ved Further Consolidated Appropriations Act af 20. december 2019 indtil den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(81)

Subsidierne skulle oprindeligt udløbe den 31. december 2012. De blev imidlertid forlænget flere gange og senest ved Further Consolidated Appropriations Act af 20. december 2019 indtil den 1. januar 2021.

4.2.4.2.   Berettigelse

Berettigelse

| (82) | Med ordningen ydes der en ikke-refusionsberettiget generel skattefritagelse for virksomhederne på 1,01 USD pr. gallon til andengenerationsbiodiesel, der anvendes som brændstof eller sælges til brug som brændstof. Producenter, herunder producenter af biodiesel udvundet af ethvert lignocelluloseholdigt eller hemicelluloseholdigt stof, der er tilgængeligt på fornyelig eller tilbagevendende basis, samt algebaserede brændstoffer, er støtteberettigede. |
| --- | --- |

(82)

Med ordningen ydes der en ikke-refusionsberettiget generel skattefritagelse for virksomhederne på 1,01 USD pr. gallon til andengenerationsbiodiesel, der anvendes som brændstof eller sælges til brug som brændstof. Producenter, herunder producenter af biodiesel udvundet af ethvert lignocelluloseholdigt eller hemicelluloseholdigt stof, der er tilgængeligt på fornyelig eller tilbagevendende basis, samt algebaserede brændstoffer, er støtteberettigede.

4.2.4.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (83) | Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (31) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28. |
| --- | --- |

(83)

Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (31) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28.

31

| (84) | Det forventes desuden, at celluloseholdige biobrændstoffer vil udgøre en betydelig del af den amerikanske produktion i fremtiden, hvilket fremgår af de mange igangværende projekter, der sigter mod at udvikle cellulosedieselkapacitet (32). |
| --- | --- |

(84)

Det forventes desuden, at celluloseholdige biobrændstoffer vil udgøre en betydelig del af den amerikanske produktion i fremtiden, hvilket fremgår af de mange igangværende projekter, der sigter mod at udvikle cellulosedieselkapacitet (32).

32

4.2.4.4.   Konklusion

Konklusion

| (85) | Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), da ordningen indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af direkte tilskud. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), da ordningen indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af direkte tilskud. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel.

| (86) | Ordningen er begrænset til virksomheder, der producerer biodiesel udvundet af ethvert lignocelluloseholdigt eller hemicelluloseholdigt stof, der er tilgængeligt på fornyelig eller tilbagevendende basis, samt algebaserede brændstoffer. Den betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(86)

Ordningen er begrænset til virksomheder, der producerer biodiesel udvundet af ethvert lignocelluloseholdigt eller hemicelluloseholdigt stof, der er tilgængeligt på fornyelig eller tilbagevendende basis, samt algebaserede brændstoffer. Den betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget.

4.2.5.   USDA Biorefinery, Renewable Chemical, and Biobased Product Manufacturing Assistance Programme (det amerikanske landbrugsministeriums støtteprogram for fremstilling af varer baseret på bioraffinering, fornyelige kemikalier og økologiske processer)

USDA Biorefinery, Renewable Chemical, and Biobased Product Manufacturing Assistance Programme (det amerikanske landbrugsministeriums støtteprogram for fremstilling af varer baseret på bioraffinering, fornyelige kemikalier og økologiske processer)

4.2.5.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (87) | USDA Biorefinery, Renewable Chemical, and Biobased Product Manufacturing Assistance Programme gennemføres i henhold til Title 7, Section 8103 (Biorefinery assistance) i U.S. Code og administreres af USDA (det amerikanske landbrugsministerium). |
| --- | --- |

(87)

USDA Biorefinery, Renewable Chemical, and Biobased Product Manufacturing Assistance Programme gennemføres i henhold til Title 7, Section 8103 (Biorefinery assistance) i U.S. Code og administreres af USDA (det amerikanske landbrugsministerium).

| (88) | Samme program blev kaldt »lånegarantier for avancerede biobrændstoffer« i den foregående udløbsundersøgelse, men blev ikke analyseret i forbindelse med den tidligere udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(88)

Samme program blev kaldt »lånegarantier for avancerede biobrændstoffer« i den foregående udløbsundersøgelse, men blev ikke analyseret i forbindelse med den tidligere udløbsundersøgelse.

| (89) | Programmet var i kraft i den nuværende undersøgelsesperiode, som blev indledt på grundlag af anmodningen om en fornyet undersøgelse. |
| --- | --- |

(89)

Programmet var i kraft i den nuværende undersøgelsesperiode, som blev indledt på grundlag af anmodningen om en fornyet undersøgelse.

4.2.5.2.   Berettigelse

Berettigelse

| (90) | Dette program yder lånegarantier på op til 250 mio. USD til støtte for udviklingen af nye og fremspirende teknologier til avancerede biobrændstoffer (herunder biodiesel), fornyelige kemikalier og biobaserede produkter. I store træk er to typer projekter støtteberettigede under programmet: bioraffinaderier og biobaserede produktfremstillingsanlæg. Avancerede biobrændstoffer defineres som brændstof udvundet af anden vedvarende biomasse end majskernestivelse. Projektet skal gennemføres i en amerikansk stat. |
| --- | --- |

(90)

Dette program yder lånegarantier på op til 250 mio. USD til støtte for udviklingen af nye og fremspirende teknologier til avancerede biobrændstoffer (herunder biodiesel), fornyelige kemikalier og biobaserede produkter. I store træk er to typer projekter støtteberettigede under programmet: bioraffinaderier og biobaserede produktfremstillingsanlæg. Avancerede biobrændstoffer defineres som brændstof udvundet af anden vedvarende biomasse end majskernestivelse. Projektet skal gennemføres i en amerikansk stat.

| (91) | Støtteberettigede ansøgere omfatter, men er ikke begrænset til, enkeltpersoner, statslige eller lokale myndigheder, landbrugskooperativer, nationale laboratorier, højere læreanstalter og elkooperativer i landdistrikterne. |
| --- | --- |

(91)

Støtteberettigede ansøgere omfatter, men er ikke begrænset til, enkeltpersoner, statslige eller lokale myndigheder, landbrugskooperativer, nationale laboratorier, højere læreanstalter og elkooperativer i landdistrikterne.

| (92) | Det samlede beløb for en føderal deltagelse (lånegaranti plus anden føderal finansiering) må ikke overstige 80 % af de samlede støtteberettigede projektomkostninger. Låntager og andre hovedskyldnere, der er involveret i projektet, skal yde et betydeligt kontant egenkapitalbidrag. |
| --- | --- |

(92)

Det samlede beløb for en føderal deltagelse (lånegaranti plus anden føderal finansiering) må ikke overstige 80 % af de samlede støtteberettigede projektomkostninger. Låntager og andre hovedskyldnere, der er involveret i projektet, skal yde et betydeligt kontant egenkapitalbidrag.

4.2.5.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (93) | Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (33) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28. |
| --- | --- |

(93)

Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (33) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28.

33

4.2.5.4.   Konklusion

Konklusion

| (94) | Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), da den indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af et skatteincitament. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), da den indebærer, at USA's regering giver et finansielt bidrag i form af et skatteincitament. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel.

| (95) | Ordningen er forbeholdt virksomheder i industrien for avanceret biodiesel og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(95)

Ordningen er forbeholdt virksomheder i industrien for avanceret biodiesel og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget.

4.3.   Subsidiering — delstatsordninger

Subsidiering — delstatsordninger

4.3.1.   Iowa Biodiesel Producer Tax Refund (skatterefusion for biodieselproducenter i Iowa)

Iowa Biodiesel Producer Tax Refund (skatterefusion for biodieselproducenter i Iowa)

4.3.1.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (96) | Retsgrundlaget for denne ordning, som forvaltes af Iowa Department of Revenue, er section 423.4(9) i Iowa Code. |
| --- | --- |

(96)

Retsgrundlaget for denne ordning, som forvaltes af Iowa Department of Revenue, er section 423.4(9) i Iowa Code.

| (97) | Ordningen skulle efter planen udløbe den 1. januar 2015, men blev første gang forlænget til den 1. januar 2018 på staten Iowas 85. generalforsamling i 2014. I 2016 forlængede man på staten Iowas 86. generalforsamling ved en lov, der blev vedtaget den 24. maj 2016 (Chapter 1106), denne ordning med endnu en periode på ni år, dvs. indtil den 1. januar 2025. |
| --- | --- |

(97)

Ordningen skulle efter planen udløbe den 1. januar 2015, men blev første gang forlænget til den 1. januar 2018 på staten Iowas 85. generalforsamling i 2014. I 2016 forlængede man på staten Iowas 86. generalforsamling ved en lov, der blev vedtaget den 24. maj 2016 (Chapter 1106), denne ordning med endnu en periode på ni år, dvs. indtil den 1. januar 2025.

4.3.1.2.   Berettigelse

Berettigelse

| (98) | Producenten skal være registreret hos United States Environmental Protection Agency (det amerikanske miljøbeskyttelsesagentur) som biodieselproducent i henhold til 40 C.F.R. §79.4. Der skal være tale om biodiesel til brug som brændstof blandet med biodiesel (biodiesel blended fuel) i henhold til Iowa Code section 214A.2. Det skal være biodiesel produceret i Iowa. |
| --- | --- |

(98)

Producenten skal være registreret hos United States Environmental Protection Agency (det amerikanske miljøbeskyttelsesagentur) som biodieselproducent i henhold til 40 C.F.R. §79.4. Der skal være tale om biodiesel til brug som brændstof blandet med biodiesel (biodiesel blended fuel) i henhold til Iowa Code section 214A.2. Det skal være biodiesel produceret i Iowa.

4.3.1.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (99) | Støtteberettigede biodieselproducenter skal indsende en refusionsanmodning med oplysninger om, hvor mange gallon biodiesel, der er produceret i det pågældende kvartal. The Department of Revenue behandler anmodninger og refunderer, hvis de kan godkendes, hver enkelt støtteberettiget biodieselproducent. |
| --- | --- |

(99)

Støtteberettigede biodieselproducenter skal indsende en refusionsanmodning med oplysninger om, hvor mange gallon biodiesel, der er produceret i det pågældende kvartal. The Department of Revenue behandler anmodninger og refunderer, hvis de kan godkendes, hver enkelt støtteberettiget biodieselproducent.

| (100) | Refusionsanmodninger skal indsendes i april, juli, oktober og januar hvert år, og refusionschecken udstedes i maj, august, november og februar hvert år. |
| --- | --- |

(100)

Refusionsanmodninger skal indsendes i april, juli, oktober og januar hvert år, og refusionschecken udstedes i maj, august, november og februar hvert år.

| (101) | Programmet giver en refusion på 0,02 USD pr. gallon biodiesel produceret i Iowa. Refusionen er begrænset til de første 25 mio. gallon, der produceres på hvert anlæg. |
| --- | --- |

(101)

Programmet giver en refusion på 0,02 USD pr. gallon biodiesel produceret i Iowa. Refusionen er begrænset til de første 25 mio. gallon, der produceres på hvert anlæg.

| (102) | Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (34) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28. |
| --- | --- |

(102)

Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (34) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28.

34

4.3.1.4.   Konklusion

Konklusion

| (103) | Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da ordningen indebærer, at staten Iowa giver et finansielt bidrag i form af statsindtægter, som er betalbare, men ikke opkræves. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da ordningen indebærer, at staten Iowa giver et finansielt bidrag i form af statsindtægter, som er betalbare, men ikke opkræves. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel.

| (104) | Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel og andre former for brændstof, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(104)

Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel og andre former for brændstof, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget.

4.3.2.   Kentucky Biodiesel Production Tax Credit (skattefritagelse i forbindelse med produktion af biodiesel i Kentucky)

Kentucky Biodiesel Production Tax Credit (skattefritagelse i forbindelse med produktion af biodiesel i Kentucky)

4.3.2.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (105) | Retsgrundlaget for denne ordning, der forvaltes af Kentucky Department of Revenue, er Kentucky Revised Statutes (KRS) i henhold til section 141.422 til 141-425. |
| --- | --- |

(105)

Retsgrundlaget for denne ordning, der forvaltes af Kentucky Department of Revenue, er Kentucky Revised Statutes (KRS) i henhold til section 141.422 til 141-425.

| (106) | Ordningen blev oprettet ved 2005 Kentucky Acts, chapter 168, sec. 137, og trådte i kraft den 18. marts 2005. Den blev ændret i 2006 og 2007. Den er i øjeblikket omfattet af 2019-udgaven af KRS som nævnt i foregående betragtning. |
| --- | --- |

(106)

Ordningen blev oprettet ved 2005 Kentucky Acts, chapter 168, sec. 137, og trådte i kraft den 18. marts 2005. Den blev ændret i 2006 og 2007. Den er i øjeblikket omfattet af 2019-udgaven af KRS som nævnt i foregående betragtning.

4.3.2.2.   Berettigelse

Berettigelse

| (107) | Alle biodieselproducenter, virksomheder, der producerer blandinger, og producenter af vedvarende diesel, som fysisk er beliggende i Kentucky, er berettiget til skattefritagelse i forbindelse med produktion. |
| --- | --- |

(107)

Alle biodieselproducenter, virksomheder, der producerer blandinger, og producenter af vedvarende diesel, som fysisk er beliggende i Kentucky, er berettiget til skattefritagelse i forbindelse med produktion.

4.3.2.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (108) | En støtteberettiget ansøger skal til Department of Revenue indgive en anmodning om skattefritagelse for biodiesel gallons, der er fremstillet eller blandet (eller for vedvarende dieselolie produceret) i Kentucky, senest den 15. i den første måned efter afslutningen af det foregående kalenderår. |
| --- | --- |

(108)

En støtteberettiget ansøger skal til Department of Revenue indgive en anmodning om skattefritagelse for biodiesel gallons, der er fremstillet eller blandet (eller for vedvarende dieselolie produceret) i Kentucky, senest den 15. i den første måned efter afslutningen af det foregående kalenderår.

| (109) | En ansøger, der anmoder om skattefritagelse, skal knytte fritagelsescertifikatet fra Department of Revenue til den selvangivelse, hvorpå der anmodes om fritagelse (35). |
| --- | --- |

(109)

En ansøger, der anmoder om skattefritagelse, skal knytte fritagelsescertifikatet fra Department of Revenue til den selvangivelse, hvorpå der anmodes om fritagelse (35).

35

| (110) | Fritagelsen beløber sig til en dollar (1 USD) pr. gallon biodiesel, som produceres af en biodieselproducent, en dollar (1 USD) pr. gallon biodiesel, som anvendes i blandingsprocessen af blandingsproducenter, og en dollar (1 USD) pr. gallon vedvarende diesel (dvs. diesel udvundet af biomasse), som produceres af producenter af fornyelig diesel, medmindre det samlede beløb af godkendte fritagelser for samtlige biodieselproducenter, blandingsproducenter og producenter af fornyelig diesel overstiger det årlige loft på 10 mio. USD. |
| --- | --- |

(110)

Fritagelsen beløber sig til en dollar (1 USD) pr. gallon biodiesel, som produceres af en biodieselproducent, en dollar (1 USD) pr. gallon biodiesel, som anvendes i blandingsprocessen af blandingsproducenter, og en dollar (1 USD) pr. gallon vedvarende diesel (dvs. diesel udvundet af biomasse), som produceres af producenter af fornyelig diesel, medmindre det samlede beløb af godkendte fritagelser for samtlige biodieselproducenter, blandingsproducenter og producenter af fornyelig diesel overstiger det årlige loft på 10 mio. USD.

| (111) | Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (36) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28. |
| --- | --- |

(111)

Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (36) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28.

36

4.3.2.4.   Konklusion

Konklusion

| (112) | Kommissionen konstaterede, at denne ordning udgør subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da ordningen indebærer, at staten Kentucky giver et finansielt bidrag i form af statsindtægter, som er betalbare, men ikke opkræves. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen konstaterede, at denne ordning udgør subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da ordningen indebærer, at staten Kentucky giver et finansielt bidrag i form af statsindtægter, som er betalbare, men ikke opkræves. Incitamentet giver de pågældende virksomheder en fordel.

| (113) | Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel og andre former for brændstof, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(113)

Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel og andre former for brændstof, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget.

4.3.3.   Texas Fuel Ethanol and Biodiesel Production Incentive Programme (programmet for fremme af ethanol- og biodieselproduktion i Texas)

Texas Fuel Ethanol and Biodiesel Production Incentive Programme (programmet for fremme af ethanol- og biodieselproduktion i Texas)

4.3.3.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (114) | Retsgrundlaget for denne ordning, der forvaltes af Texas Economic Development and Tourism Office, er kapitel 16 i Texan Agriculture Code med titlen »Fuel Ethanol, Renewable Methane, Biodiesel, and Renewable Diesel Production Incentive Program«. |
| --- | --- |

(114)

Retsgrundlaget for denne ordning, der forvaltes af Texas Economic Development and Tourism Office, er kapitel 16 i Texan Agriculture Code med titlen »Fuel Ethanol, Renewable Methane, Biodiesel, and Renewable Diesel Production Incentive Program«.

| (115) | Siden 2011 har der ikke været nogen ændring i kapitel 16 i Texan Agriculture Code. Denne ordning er derfor stadig i kraft. |
| --- | --- |

(115)

Siden 2011 har der ikke været nogen ændring i kapitel 16 i Texan Agriculture Code. Denne ordning er derfor stadig i kraft.

4.3.3.2.   Berettigelse

Berettigelse

| (116) | Under denne ordning fordeler regeringen i Texas tilskud til støtteberettigede virksomheder, der producerer ethanol, vedvarende metan, biodiesel eller vedvarende diesel i Texas. |
| --- | --- |

(116)

Under denne ordning fordeler regeringen i Texas tilskud til støtteberettigede virksomheder, der producerer ethanol, vedvarende metan, biodiesel eller vedvarende diesel i Texas.

| (117) | For at være støtteberettigede skal sådanne virksomheder være registreret hos Texas Economic Development and Tourism Office. |
| --- | --- |

(117)

For at være støtteberettigede skal sådanne virksomheder være registreret hos Texas Economic Development and Tourism Office.

4.3.3.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (118) | Registrerede producenter, der betalte et gebyr på 32 cent for hver gallon brændstofethanol eller MMBtu af vedvarende metan og 1,6 cent for hver gallon biodiesel, der produceres, er berettiget til at modtage et tilskud på 20 cent for hver gallon brændstofethanol eller MMBtu af vedvarende metan og 10 cent for hver gallon biodiesel produceret i hvert registreret anlæg (inden for en grænse på 18 mio. gallon årligt pr. anlæg) indtil 10-årsdagen for påbegyndelse af produktionen på anlægget (37). |
| --- | --- |

(118)

Registrerede producenter, der betalte et gebyr på 32 cent for hver gallon brændstofethanol eller MMBtu af vedvarende metan og 1,6 cent for hver gallon biodiesel, der produceres, er berettiget til at modtage et tilskud på 20 cent for hver gallon brændstofethanol eller MMBtu af vedvarende metan og 10 cent for hver gallon biodiesel produceret i hvert registreret anlæg (inden for en grænse på 18 mio. gallon årligt pr. anlæg) indtil 10-årsdagen for påbegyndelse af produktionen på anlægget (37).

37

| (119) | Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (38) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28. |
| --- | --- |

(119)

Da biodieselproducenterne er berettigede til denne ordning og på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (38) (da der ikke var nogen samarbejdsvilje, jf. betragtning 27), konkluderede Kommissionen, at de amerikanske eksporterende producenter havde fordel heraf, ved at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28.

38

4.3.3.4.   Konklusion

Konklusion

| (120) | Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), da ordningen indebærer, at staten Texas giver et finansielt bidrag i form af direkte tilskud. Incitamentet giver de virksomheder, der modtager det, en fordel i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen betragtede denne ordning som subsidier i den betydning, der er anvendt i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), da ordningen indebærer, at staten Texas giver et finansielt bidrag i form af direkte tilskud. Incitamentet giver de virksomheder, der modtager det, en fordel i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2.

| (121) | Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel og andre former for brændstof, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(121)

Ordningen er forbeholdt virksomheder, der producerer biodiesel og andre former for brændstof, og betragtes derfor som specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og er således udligningsberettiget.

4.4.   Sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering

Sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering

4.4.1.   Sandsynligheden for fortsat subsidiering fra de tre føderale ordninger

Sandsynligheden for fortsat subsidiering fra de tre føderale ordninger

| (122) | Som i den oprindelige undersøgelse og den foregående udløbsundersøgelse var den mest udbredte ordning fritagelsesordningen i forbindelse med biodieselblandinger (biodiesel mixture credit scheme). Denne ordning blev ved Further Consolidated Appropriations Act genindført af den amerikanske Kongres den 20. december 2019 (se betragtning 44) og var gældende i den nuværende undersøgelsesperiode. Den udløber tidligst den 1. januar 2023. |
| --- | --- |

(122)

Som i den oprindelige undersøgelse og den foregående udløbsundersøgelse var den mest udbredte ordning fritagelsesordningen i forbindelse med biodieselblandinger (biodiesel mixture credit scheme). Denne ordning blev ved Further Consolidated Appropriations Act genindført af den amerikanske Kongres den 20. december 2019 (se betragtning 44) og var gældende i den nuværende undersøgelsesperiode. Den udløber tidligst den 1. januar 2023.

| (123) | Ligesom Biodiesel Mixture Credit er Biodiesel Credit og Small Agri-biodiesel Producer Income Tax Credit også blevet genindført af den amerikanske kongres ved Further Consolidated Appropriations Act den 20. december 2019 indtil den 31. december 2022 (se i denne forbindelse henholdsvis betragtning 46 og 64). |
| --- | --- |

(123)

Ligesom Biodiesel Mixture Credit er Biodiesel Credit og Small Agri-biodiesel Producer Income Tax Credit også blevet genindført af den amerikanske kongres ved Further Consolidated Appropriations Act den 20. december 2019 indtil den 31. december 2022 (se i denne forbindelse henholdsvis betragtning 46 og 64).

| (124) | De tre føderale ordninger (Biodiesel Mixture Credit, Biodiesel Credit og Small Agri-biodiesel Producer Credit) blev således iværksat ved American Jobs Creation Act fra 2004 (39) og trådte først i kraft den 1. januar 2005. Desuden er de hidtil alle blevet genindført med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(124)

De tre føderale ordninger (Biodiesel Mixture Credit, Biodiesel Credit og Small Agri-biodiesel Producer Credit) blev således iværksat ved American Jobs Creation Act fra 2004 (39) og trådte først i kraft den 1. januar 2005. Desuden er de hidtil alle blevet genindført med tilbagevirkende kraft.

39

| (125) | Som forklaret i betragtning 72 skulle USDA-bioenergiprogrammet for avancerede biobrændstoffer desuden udløbe i 2012, men blev forlænget i 2013 og efterfølgende i 2014. Agriculture Act 2014 (landbrugsloven) forlængede programmet i endnu 5 år til udgangen af 2018. For nylig forlængede Agricultural Improvement Act (loven om forbedring af landbruget) af 20. december 2018 dette subsidieprogram med yderligere fem år, dvs. indtil udgangen af 2023. |
| --- | --- |

(125)

Som forklaret i betragtning 72 skulle USDA-bioenergiprogrammet for avancerede biobrændstoffer desuden udløbe i 2012, men blev forlænget i 2013 og efterfølgende i 2014. Agriculture Act 2014 (landbrugsloven) forlængede programmet i endnu 5 år til udgangen af 2018. For nylig forlængede Agricultural Improvement Act (loven om forbedring af landbruget) af 20. december 2018 dette subsidieprogram med yderligere fem år, dvs. indtil udgangen af 2023.

| (126) | Som beskrevet i betragtning 81 skulle Credit for Production of Cellulosic Biofuel (fritagelse ved produktion af celluloseholdigt biobrændstof) desuden udløbe i 2012. Den blev forlænget flere gange og er endelig blevet genindført af den amerikanske kongres ved Further Consolidated Appropriations Act den 20. december 2019 indtil den 1. januar 2021 (40). |
| --- | --- |

(126)

Som beskrevet i betragtning 81 skulle Credit for Production of Cellulosic Biofuel (fritagelse ved produktion af celluloseholdigt biobrændstof) desuden udløbe i 2012. Den blev forlænget flere gange og er endelig blevet genindført af den amerikanske kongres ved Further Consolidated Appropriations Act den 20. december 2019 indtil den 1. januar 2021 (40).

40

| (127) | »USDA Biorefinery, Renewable Chemical, and Biobased Product Manufacturing Assistance Programme« blev tidligere kaldt »Advanced biofuels loan guarantees«. I hele sin levetid har den konstant været tilgængelig for amerikanske biodieselproducenter. Den var stadig i kraft i den nuværende undersøgelsesperiode og har været kendetegnet ved kontinuerlige genindførsler siden den første ikrafttræden. Alle de subsidieordninger, der er blevet analyseret ovenfor, og på grundlag af hvilke der blev ydet subsidier, var i kraft i den nuværende undersøgelsesperiode. På grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (41) beløber subsidieringen til Biodiesel Mixture Credit alene sig til 300 USD for hvert ton biodiesel blandet med dieselolie. I betragtning af størrelsen af subsidiebeløbet alene i henhold til denne subsidieordning for Biodiesel Mixture Credit og de mange andre tilgængelige subsidieordninger for amerikanske biodieselproducenter konkluderede Kommissionen derfor, at den amerikanske biodieselindustri fortsat har været subsidieret med subsidiebeløb over bagatelgrænsen. |
| --- | --- |

(127)

»USDA Biorefinery, Renewable Chemical, and Biobased Product Manufacturing Assistance Programme« blev tidligere kaldt »Advanced biofuels loan guarantees«. I hele sin levetid har den konstant været tilgængelig for amerikanske biodieselproducenter. Den var stadig i kraft i den nuværende undersøgelsesperiode og har været kendetegnet ved kontinuerlige genindførsler siden den første ikrafttræden. Alle de subsidieordninger, der er blevet analyseret ovenfor, og på grundlag af hvilke der blev ydet subsidier, var i kraft i den nuværende undersøgelsesperiode. På grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (41) beløber subsidieringen til Biodiesel Mixture Credit alene sig til 300 USD for hvert ton biodiesel blandet med dieselolie. I betragtning af størrelsen af subsidiebeløbet alene i henhold til denne subsidieordning for Biodiesel Mixture Credit og de mange andre tilgængelige subsidieordninger for amerikanske biodieselproducenter konkluderede Kommissionen derfor, at den amerikanske biodieselindustri fortsat har været subsidieret med subsidiebeløb over bagatelgrænsen.

41

4.4.2.   Sandsynligheden for fortsat subsidiering fra andre ordninger

Sandsynligheden for fortsat subsidiering fra andre ordninger

| (128) | Alle de subsidieordninger, der er analyseret ovenfor, og gennem hvilke der blev ydet subsidier, var gældende i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(128)

Alle de subsidieordninger, der er analyseret ovenfor, og gennem hvilke der blev ydet subsidier, var gældende i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (129) | En række andre små statslige subsidieordninger er stadig i kraft, f.eks. de i betragtning 41 opførte, og der er ingen tegn på, at disse ordninger vil ophøre i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(129)

En række andre små statslige subsidieordninger er stadig i kraft, f.eks. de i betragtning 41 opførte, og der er ingen tegn på, at disse ordninger vil ophøre i den nærmeste fremtid.

4.4.3.   Konklusion vedrørende fortsat subsidiering

Konklusion vedrørende fortsat subsidiering

| (130) | I lyset af ovenstående og i betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra de amerikanske myndigheders og de amerikanske eksporterende producenters side konkluderede Kommissionen, at de amerikanske biodieselproducenter fortsat har draget fordel af alle de føderale og statslige ordninger, der er beskrevet i ovenstående betragtninger, og at subsidieringen ligger over bagatelgrænsen. |
| --- | --- |

(130)

I lyset af ovenstående og i betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra de amerikanske myndigheders og de amerikanske eksporterende producenters side konkluderede Kommissionen, at de amerikanske biodieselproducenter fortsat har draget fordel af alle de føderale og statslige ordninger, der er beskrevet i ovenstående betragtninger, og at subsidieringen ligger over bagatelgrænsen.

4.5.   Sandsynligheden for subsidieret import i betydelige mængder

Sandsynligheden for subsidieret import i betydelige mængder

| (131) | Ud over konstateringen af subsidiering i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen sandsynligheden for fortsat subsidieret import fra det pågældende land, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Efter indførelsen af foranstaltninger i 2009 faldt importen af biodiesel fra USA til Unionen til næsten nul fra 2013 og fremefter. F.eks. blev der importeret ca. 156 ton fra USA i NUP (fra 1. juli 2019 til 30. juni 2020). Disse mængder tegner sig kun for 0,04 % af den samlede amerikanske eksport og en endnu mindre del af EU-forbruget. Kommissionen undersøgte, om det var sandsynligt, at den subsidierede import ville blive genoptaget i betydelige mængder, hvis foranstaltningen udløb. Følgende elementer blev navnlig analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i USA, adgangen til andre markeder og EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(131)

Ud over konstateringen af subsidiering i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen sandsynligheden for fortsat subsidieret import fra det pågældende land, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Efter indførelsen af foranstaltninger i 2009 faldt importen af biodiesel fra USA til Unionen til næsten nul fra 2013 og fremefter. F.eks. blev der importeret ca. 156 ton fra USA i NUP (fra 1. juli 2019 til 30. juni 2020). Disse mængder tegner sig kun for 0,04 % af den samlede amerikanske eksport og en endnu mindre del af EU-forbruget. Kommissionen undersøgte, om det var sandsynligt, at den subsidierede import ville blive genoptaget i betydelige mængder, hvis foranstaltningen udløb. Følgende elementer blev navnlig analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i USA, adgangen til andre markeder og EU-markedets tiltrækningskraft.

4.5.1.   Amerikanske eksporterende producenters eksisterende uudnyttede kapacitet

Amerikanske eksporterende producenters eksisterende uudnyttede kapacitet

| (132) | Kommissionen undersøgte, om der vil forekomme subsidieret eksport fra USA til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenters og de amerikanske myndigheders side, jf. betragtning 27, var det ikke muligt at foretage en analyse på grundlag af verificerede data fra de amerikanske producenter og fra de amerikanske myndigheder. Kommissionen gjorde derfor brug af følgende informationskilder: Eurostat, anmodningen om en udløbsundersøgelse og efterfølgende oplysninger indsendt af ansøgeren og webstederne for US Energy Information Administration (EIA) og det amerikanske landbrugsministerium (USDA). |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen undersøgte, om der vil forekomme subsidieret eksport fra USA til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenters og de amerikanske myndigheders side, jf. betragtning 27, var det ikke muligt at foretage en analyse på grundlag af verificerede data fra de amerikanske producenter og fra de amerikanske myndigheder. Kommissionen gjorde derfor brug af følgende informationskilder: Eurostat, anmodningen om en udløbsundersøgelse og efterfølgende oplysninger indsendt af ansøgeren og webstederne for US Energy Information Administration (EIA) og det amerikanske landbrugsministerium (USDA).

| (133) | På grundlag af data indhentet fra EIA var de amerikanske biodieselproducenters produktionskapacitet på 8 412 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(133)

På grundlag af data indhentet fra EIA var de amerikanske biodieselproducenters produktionskapacitet på 8 412 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (134) | Den faktiske produktion af biodiesel i USA i NUP var på 5 718 000 ton (EIA's data), hvilket svarer til en kapacitetsudnyttelse på 68 % og en uudnyttet kapacitet på 32 %, eller ca. 2 694 000 ton. Denne betydelige uudnyttede kapacitet hos de amerikanske producenter udgør et incitament til at øge produktionen og sælge biodiesel til subsidierede priser til EU-markedet og vil derfor sandsynligvis blive anvendt til at forsyne EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. De amerikanske producenter kan nemlig nemt øge deres produktion og eksportere den til Unionen og opnå en økonomisk fordel ved at øge kapacitetsudnyttelsesgraden og reducere enhedsproduktionsomkostningerne. Salget af den amerikanske uudnyttede kapacitet på EU-markedet vil få en væsentlig indvirkning, da det svarer til næsten 18 % af EU-forbruget i NUP. |
| --- | --- |

(134)

Den faktiske produktion af biodiesel i USA i NUP var på 5 718 000 ton (EIA's data), hvilket svarer til en kapacitetsudnyttelse på 68 % og en uudnyttet kapacitet på 32 %, eller ca. 2 694 000 ton. Denne betydelige uudnyttede kapacitet hos de amerikanske producenter udgør et incitament til at øge produktionen og sælge biodiesel til subsidierede priser til EU-markedet og vil derfor sandsynligvis blive anvendt til at forsyne EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. De amerikanske producenter kan nemlig nemt øge deres produktion og eksportere den til Unionen og opnå en økonomisk fordel ved at øge kapacitetsudnyttelsesgraden og reducere enhedsproduktionsomkostningerne. Salget af den amerikanske uudnyttede kapacitet på EU-markedet vil få en væsentlig indvirkning, da det svarer til næsten 18 % af EU-forbruget i NUP.

| (135) | I NUP var den amerikanske produktion af biodiesel (5 718 000 ton) desuden lavere end forbruget (5 934 000 ton). USA importerede som følge heraf mere biodiesel, end der blev eksporteret. I NUP beløb den samlede import sig til 629 000 ton, og den samlede eksport til 428 000 ton. Hvis den disponible produktionskapacitet ikke blev brugt til at efterkomme efterspørgslen på hjemmemarkedet i den betragtede periode, er det imidlertid usandsynligt, at den disponible produktionskapacitet i fremtiden vil blive brugt til dette formål. Den amerikanske produktionskapacitet, der blev indberettet i NUP (8 412 000 ton, jf. foregående betragtning), var betydeligt højere end forbruget på hjemmemarkedet. Det betyder, at hvis eksportmarkedsmulighederne åbnes, vil de amerikanske producenter sandsynligvis anvende deres uudnyttede kapacitet til eksportsalg frem for forbrug på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(135)

I NUP var den amerikanske produktion af biodiesel (5 718 000 ton) desuden lavere end forbruget (5 934 000 ton). USA importerede som følge heraf mere biodiesel, end der blev eksporteret. I NUP beløb den samlede import sig til 629 000 ton, og den samlede eksport til 428 000 ton. Hvis den disponible produktionskapacitet ikke blev brugt til at efterkomme efterspørgslen på hjemmemarkedet i den betragtede periode, er det imidlertid usandsynligt, at den disponible produktionskapacitet i fremtiden vil blive brugt til dette formål. Den amerikanske produktionskapacitet, der blev indberettet i NUP (8 412 000 ton, jf. foregående betragtning), var betydeligt højere end forbruget på hjemmemarkedet. Det betyder, at hvis eksportmarkedsmulighederne åbnes, vil de amerikanske producenter sandsynligvis anvende deres uudnyttede kapacitet til eksportsalg frem for forbrug på hjemmemarkedet.

4.5.2.   Adgang til andre markeder

Adgang til andre markeder

| (136) | Det er usandsynligt, at den uudnyttede kapacitet vil blive anvendt til at øge eksporten til andre tredjelandsmarkeder end Unionen. De store markeder i tredjelande (Brasilien, Indonesien, Argentina, Kina og Thailand) er selvforsynende med hensyn til den indenlandske biodieselproduktion, og USA har hidtil ikke eksporteret meget til disse lande på trods af den uudnyttede kapacitet. Der er ingen grund til at tro, at dette vil ændre sig i fremtiden. |
| --- | --- |

(136)

Det er usandsynligt, at den uudnyttede kapacitet vil blive anvendt til at øge eksporten til andre tredjelandsmarkeder end Unionen. De store markeder i tredjelande (Brasilien, Indonesien, Argentina, Kina og Thailand) er selvforsynende med hensyn til den indenlandske biodieselproduktion, og USA har hidtil ikke eksporteret meget til disse lande på trods af den uudnyttede kapacitet. Der er ingen grund til at tro, at dette vil ændre sig i fremtiden.

4.5.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (137) | For at fastsætte eksportprisen ved salg til tredjelande baserede Kommissionen sine konklusioner på offentligt tilgængelige oplysninger, nemlig Global Trade Atlas (»GTA«). Den uddrog mængderne og værdierne af eksporten af biodiesel under HS-kode 3826 00 for NUP. Eksportmængderne (i ton) til alle lande (inklusive Unionen) udgør 389 075 ton, hvoraf ubetydelige mængder blev eksporteret til Unionen. |
| --- | --- |

(137)

For at fastsætte eksportprisen ved salg til tredjelande baserede Kommissionen sine konklusioner på offentligt tilgængelige oplysninger, nemlig Global Trade Atlas (»GTA«). Den uddrog mængderne og værdierne af eksporten af biodiesel under HS-kode 3826 00 for NUP. Eksportmængderne (i ton) til alle lande (inklusive Unionen) udgør 389 075 ton, hvoraf ubetydelige mængder blev eksporteret til Unionen.

| (138) | Den gennemsnitlige pris ab fabrik på biodiesel, der blev solgt i Unionen af EU-producenterne i NUP, som vist i tabel 1, var 771 EUR pr. ton. |
| --- | --- |

(138)

Den gennemsnitlige pris ab fabrik på biodiesel, der blev solgt i Unionen af EU-producenterne i NUP, som vist i tabel 1, var 771 EUR pr. ton.

| (139) | Tabel 1 viser den gennemsnitlige salgspris i USD pr. ton behørigt justeret til ab fabrik (ved at fratrække 82,52 USD pr. ton for indlandstransport som angivet i anmodningen om udløbsundersøgelsen) for de seks lande (uden for Unionen), hvortil USA eksporterede mere end 0,1 % af landets samlede eksport i NUP.

  Tabel 1


  Amerikanske eksportmængder og -priser i NUP










  Bestemmelseslande | Eksportmængder (ton) | I procent af eksporten til alle lande | Gennemsnitlig pris ab fabrik (USD) pr. ton | Gennemsnitlig pris ab fabrik (EUR) pr. ton |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Canada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 |
| Kina | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 |
| Norge | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 |
| Mexico | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 |
| Sydkorea | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 |
| Kilde: GTA. |

(139)

Tabel 1 viser den gennemsnitlige salgspris i USD pr. ton behørigt justeret til ab fabrik (ved at fratrække 82,52 USD pr. ton for indlandstransport som angivet i anmodningen om udløbsundersøgelsen) for de seks lande (uden for Unionen), hvortil USA eksporterede mere end 0,1 % af landets samlede eksport i NUP.

Tabel 1

Tabel 1

Amerikanske eksportmængder og -priser i NUP

Amerikanske eksportmængder og -priser i NUP

Bestemmelseslande

Eksportmængder (ton)

I procent af eksporten til alle lande

Gennemsnitlig pris ab fabrik (USD) pr. ton

Gennemsnitlig pris ab fabrik (EUR) pr. ton

Canada

354 442

91,1

805,33

728,48

Kina

12 363

3,2

316,49

286,29

Norge

3 500

0,9

862,48

780,18

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

Mexico

1 204

0,3

661,23

598,13

Sydkorea

475

0,1

363,15

328,49

Kilde: GTA.

Kilde

| (140) | Tabel 1 viser en stor variation i eksportpriserne mellem de forskellige lande, som USA eksporterede mest til i NUP. |
| --- | --- |

(140)

Tabel 1 viser en stor variation i eksportpriserne mellem de forskellige lande, som USA eksporterede mest til i NUP.

| (141) | Tabel 1 viser også, at de højeste gennemsnitlige eksportpriser er priserne ved eksport til lande som Canada og Norge, hvortil 92 % af USA's samlede eksport går. I anmodningen om en udløbsundersøgelse fastsættes det i denne forbindelse, at »den biodiesel, der eksporteres til Canada, skal fremstilles af specifikke typer råmaterialer, der er mere modstandsdygtige over for kolde temperaturer, såsom canola, eller også kan være HVO, som har fremragende kuldeegenskaber ...«. Som følge heraf kan de dyrere gennemsnitlige eksportpriser til de to pågældende lande forklares ved den højere kostpris for råvaren (f.eks. for canola). |
| --- | --- |

(141)

Tabel 1 viser også, at de højeste gennemsnitlige eksportpriser er priserne ved eksport til lande som Canada og Norge, hvortil 92 % af USA's samlede eksport går. I anmodningen om en udløbsundersøgelse fastsættes det i denne forbindelse, at »den biodiesel, der eksporteres til Canada, skal fremstilles af specifikke typer råmaterialer, der er mere modstandsdygtige over for kolde temperaturer, såsom canola, eller også kan være HVO, som har fremragende kuldeegenskaber ...«. Som følge heraf kan de dyrere gennemsnitlige eksportpriser til de to pågældende lande forklares ved den højere kostpris for råvaren (f.eks. for canola).

| (142) | På grundlag af GTA beregnede Kommissionen en gennemsnitlig eksportpris til alle bestemmelsessteder efterfølgende i NUP under hensyntagen til følgende elementer:






  — | På grund af den store variation i de amerikanske eksportpriser (jf. tabel 1 i betragtning 139) udelukkede Kommissionen fra denne beregning alle lande, som for USA tegner sig for en andel på under 0,1 % af den samlede salgsmængde, som landet eksporterede i NUP. Der var i alt seks lande (bortset fra Unionen), som tegner sig for over 0,1 % af USA's samlede eksportmængde som anført i ovenstående tabel 1. |
| --- | --- | --- |

(142)

På grundlag af GTA beregnede Kommissionen en gennemsnitlig eksportpris til alle bestemmelsessteder efterfølgende i NUP under hensyntagen til følgende elementer:

—

På grund af den store variation i de amerikanske eksportpriser (jf. tabel 1 i betragtning 139) udelukkede Kommissionen fra denne beregning alle lande, som for USA tegner sig for en andel på under 0,1 % af den samlede salgsmængde, som landet eksporterede i NUP. Der var i alt seks lande (bortset fra Unionen), som tegner sig for over 0,1 % af USA's samlede eksportmængde som anført i ovenstående tabel 1.

| — | Tabel 1 viser også, at de højeste gennemsnitlige eksportpriser er priserne ved eksport til lande som Canada og Norge, hvortil 92 % af USA's samlede eksport går. Disse højere eksportpriser skyldes den højere kostpris på råvaren (f.eks. på canola). |
| --- | --- |

—

Tabel 1 viser også, at de højeste gennemsnitlige eksportpriser er priserne ved eksport til lande som Canada og Norge, hvortil 92 % af USA's samlede eksport går. Disse højere eksportpriser skyldes den højere kostpris på råvaren (f.eks. på canola).

| — | Eksport af biodiesel til Unionen vil hovedsagelig være en blanding af forskellige typer biodiesel på grund af de forskellige klimaforhold i Unionen, hvor den biodiesel, der skal anvendes i Nordeuropa, hovedsagelig vil være biodiesel, der er mere modstandsdygtig over for kolde temperaturer. |
| --- | --- |

—

Eksport af biodiesel til Unionen vil hovedsagelig være en blanding af forskellige typer biodiesel på grund af de forskellige klimaforhold i Unionen, hvor den biodiesel, der skal anvendes i Nordeuropa, hovedsagelig vil være biodiesel, der er mere modstandsdygtig over for kolde temperaturer.

| — | Som følge heraf giver beregningen af en enkel gennemsnitlig eksportpris med henblik på den nuværende vurdering et rimeligt billede af den gennemsnitspris, der ville blive observeret på EU-markedet, og det undgås, at eksporten til Canada og Norge tillægges uforholdsmæssig stor vægt i betragtning af den blanding af typer biodiesel, der sandsynligvis vil blive eksporteret til Unionen, hvor klimaforholdene varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Som følge heraf giver beregningen af en enkel gennemsnitlig eksportpris med henblik på den nuværende vurdering et rimeligt billede af den gennemsnitspris, der ville blive observeret på EU-markedet, og det undgås, at eksporten til Canada og Norge tillægges uforholdsmæssig stor vægt i betragtning af den blanding af typer biodiesel, der sandsynligvis vil blive eksporteret til Unionen, hvor klimaforholdene varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat.

| (143) | Under hensyntagen til alle ovenstående elementer beregnede Kommissionen en enkel gennemsnitlig eksportpris på 682 USD pr. ton (617 EUR). Denne gennemsnitlige eksportpris på 617 EUR er en fob-pris, hvortil omkostningerne til søtransport og forsikring skal lægges for at opnå cif-prisen. Disse omkostninger beløb sig til ca. 52 USD pr. ton (47 EUR pr. ton), hvis bestemmelsesstedet var Unionen, jf. anmodningen om en udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(143)

Under hensyntagen til alle ovenstående elementer beregnede Kommissionen en enkel gennemsnitlig eksportpris på 682 USD pr. ton (617 EUR). Denne gennemsnitlige eksportpris på 617 EUR er en fob-pris, hvortil omkostningerne til søtransport og forsikring skal lægges for at opnå cif-prisen. Disse omkostninger beløb sig til ca. 52 USD pr. ton (47 EUR pr. ton), hvis bestemmelsesstedet var Unionen, jf. anmodningen om en udløbsundersøgelse.

| (144) | Kommissionen fandt, at de 47 EUR pr. ton er en rimelig indikation af de yderligere omkostninger til søtransport og forsikring til andre destinationer. Den gennemsnitlige amerikanske eksportpris ved salg til tredjelande blev således fastsat til 617 EUR (fob), hvilket, selv hvis vi tillægger omkostninger til søtransport og forsikring og den eksisterende told (6,5 %) (i alt rundet op til 104 EUR pr. ton for også at dække visse yderligere omkostninger efter importen) ved salg fra USA til Unionen (i alt ca. 721 EUR pr. ton), ville være langt under EU-erhvervsgrenens pris ab fabrik på 771 EUR pr. ton. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen fandt, at de 47 EUR pr. ton er en rimelig indikation af de yderligere omkostninger til søtransport og forsikring til andre destinationer. Den gennemsnitlige amerikanske eksportpris ved salg til tredjelande blev således fastsat til 617 EUR (fob), hvilket, selv hvis vi tillægger omkostninger til søtransport og forsikring og den eksisterende told (6,5 %) (i alt rundet op til 104 EUR pr. ton for også at dække visse yderligere omkostninger efter importen) ved salg fra USA til Unionen (i alt ca. 721 EUR pr. ton), ville være langt under EU-erhvervsgrenens pris ab fabrik på 771 EUR pr. ton.

| (145) | Dette viser, at de eksporterende producenter fra USA ville være i stand til at sælge til en pris på under 771 EUR pr. ton for at trænge ind på EU-markedet, og at dette ville være et incitament for dem til at omdirigere en del af den nuværende eksport til tredjelande til EU-markedet, da prisen er mere attraktiv end på visse andre tredjelandes markeder. |
| --- | --- |

(145)

Dette viser, at de eksporterende producenter fra USA ville være i stand til at sælge til en pris på under 771 EUR pr. ton for at trænge ind på EU-markedet, og at dette ville være et incitament for dem til at omdirigere en del af den nuværende eksport til tredjelande til EU-markedet, da prisen er mere attraktiv end på visse andre tredjelandes markeder.

4.6.   Omgåelses- og overvæltningspraksis

Omgåelses- og overvæltningspraksis

| (146) | Som det fremgår af betragtning 1, konkluderedes det, at de antisubsidieforanstaltninger, der indførtes i 2009, blev omgået ved omladning i Canada og ved en ændring i sammensætningen af blandingen. Anvendelsen af sådan praksis viser, at visse amerikanske producenter har interesse i at komme ind på EU-markedet selv efter indførelsen af foranstaltningerne og betragtes derfor som en indikation af EU-markedets tiltrækningskraft for amerikanske biodieselproducenter. |
| --- | --- |

(146)

Som det fremgår af betragtning 1, konkluderedes det, at de antisubsidieforanstaltninger, der indførtes i 2009, blev omgået ved omladning i Canada og ved en ændring i sammensætningen af blandingen. Anvendelsen af sådan praksis viser, at visse amerikanske producenter har interesse i at komme ind på EU-markedet selv efter indførelsen af foranstaltningerne og betragtes derfor som en indikation af EU-markedets tiltrækningskraft for amerikanske biodieselproducenter.

4.7.   Konklusion

Konklusion

| (147) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der fortsat forekom subsidiering. I betragtning af den amerikanske biodieselindustris betydelige uudnyttede kapacitet og EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til størrelse og salgspriser, navnlig med hensyn til prisniveauet for den amerikanske eksport til tredjelande, fandt Kommissionen, at det er sandsynligt, at de amerikanske biodieselproducenter vil genoptage eksporten af biodiesel til subsidierede priser til EU-markedet i store mængder, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(147)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der fortsat forekom subsidiering. I betragtning af den amerikanske biodieselindustris betydelige uudnyttede kapacitet og EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til størrelse og salgspriser, navnlig med hensyn til prisniveauet for den amerikanske eksport til tredjelande, fandt Kommissionen, at det er sandsynligt, at de amerikanske biodieselproducenter vil genoptage eksporten af biodiesel til subsidierede priser til EU-markedet i store mængder, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

5.   SKADE

SKADE

5.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (148) | Ifølge oplysningerne fra ansøgeren blev samme vare fremstillet af 49 producenter i Unionen i den betragtede periode. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

(148)

Ifølge oplysningerne fra ansøgeren blev samme vare fremstillet af 49 producenter i Unionen i den betragtede periode. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 9, stk. 1.

| (149) | Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 14 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af oplysninger fra EU-erhvervsgrenen. Tre EU-producenter, der tegnede sig for ca. 17,5 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 17. |
| --- | --- |

(149)

Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 14 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af oplysninger fra EU-erhvervsgrenen. Tre EU-producenter, der tegnede sig for ca. 17,5 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 17.

5.2.   EU-forbrug

EU-forbrug

| (150) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af oplysninger fra erhvervsgrenen og Comext for importdata. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af oplysninger fra erhvervsgrenen og Comext for importdata.

| (151) | EU-forbruget udviklede sig således:

  Tabel 2


  EU-forbruget (ton)
   (42) | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Indeks | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data, Comext. |

(151)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 2

Tabel 2

EU-forbruget (ton)
   (42)

EU-forbruget (ton)

42

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug (ton)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Indeks

Indeks

100

100

112

112

114

114

122

122

Kilde: EU-erhvervsgrenens data, Comext.

Kilde

| (152) | I den nuværende undersøgelsesperiode steg forbruget af biodiesel i Unionen, beregnet som summen af importen af biodiesel og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, med 22 %, dvs. fra 13,8 mio. ton i 2017 til 16,9 mio. ton. |
| --- | --- |

(152)

I den nuværende undersøgelsesperiode steg forbruget af biodiesel i Unionen, beregnet som summen af importen af biodiesel og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, med 22 %, dvs. fra 13,8 mio. ton i 2017 til 16,9 mio. ton.

5.3.   Import af den pågældende vare fra USA

Import af den pågældende vare fra USA

5.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (153) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af oplysninger fra Eurostat (Comext database). Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af data fra ansøgeren om EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg og Comext for handelsoplysninger. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af oplysninger fra Eurostat (Comext database). Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af data fra ansøgeren om EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg og Comext for handelsoplysninger.

| (154) | Importen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  Importmængde (ton), markedsandel og priser
   (43) | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra det pågældende land (ton) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Indeks | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Markedsandel | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Gennemsnitlig pris (EUR/ton) | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Indeks | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Kilde: Comext, EU-erhvervsgrenens salgsdata til beregning af markedsandelen. |

(154)

Importen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Importmængde (ton), markedsandel og priser
   (43)

Importmængde (ton), markedsandel og priser

43

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Importmængde fra det pågældende land (ton)

176

2 339

139

156

Indeks

Indeks

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Markedsandel

0 %

0 %

0 %

0 %

Gennemsnitlig pris (EUR/ton)

1 243

972

1 269

1 812

Indeks

Indeks

100

100

78

78

102

102

146

146

Kilde: Comext, EU-erhvervsgrenens salgsdata til beregning af markedsandelen.

Kilde

| (155) | Siden indførelsen af foranstaltninger i 2009 er importen fra USA næsten ophørt og udgjorde kun 156 ton i NUP (sammenlignet med mere end 1 137 000 ton i den oprindelige undersøgelsesperiode). I betragtning af de ubetydelige importmængder kunne gennemsnitspriserne ikke anses for at være repræsentative. |
| --- | --- |

(155)

Siden indførelsen af foranstaltninger i 2009 er importen fra USA næsten ophørt og udgjorde kun 156 ton i NUP (sammenlignet med mere end 1 137 000 ton i den oprindelige undersøgelsesperiode). I betragtning af de ubetydelige importmængder kunne gennemsnitspriserne ikke anses for at være repræsentative.

5.3.2.   Priser og prisunderbud

Priser og prisunderbud

| (156) | Der var praktisk talt ingen import af biodiesel fra USA til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, som kunne anvendes som et pålideligt grundlag for beregningen af underbud. |
| --- | --- |

(156)

Der var praktisk talt ingen import af biodiesel fra USA til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, som kunne anvendes som et pålideligt grundlag for beregningen af underbud.

| (157) | Kommissionen fastsatte som et alternativ prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:






  1) | de vejede gennemsnitlige salgspriser, som EU-producenterne i stikprøven opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau (771 EUR pr. ton) og |
| --- | --- | --- |

(157)

Kommissionen fastsatte som et alternativ prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:

1)

de vejede gennemsnitlige salgspriser, som EU-producenterne i stikprøven opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau (771 EUR pr. ton) og

| 2) | de amerikanske producenters gennemsnitlige eksportpris ved salg til tredjelande, behørigt justeret for transportomkostninger til Unionen og EU-told (721 EUR pr. ton — jf. betragtning 144). |
| --- | --- |

2)

de amerikanske producenters gennemsnitlige eksportpris ved salg til tredjelande, behørigt justeret for transportomkostninger til Unionen og EU-told (721 EUR pr. ton — jf. betragtning 144).

| (158) | Resultatet af sammenligningen var et prisunderbud på 6,4 %. |
| --- | --- |

(158)

Resultatet af sammenligningen var et prisunderbud på 6,4 %.

5.3.3.   Import fra andre tredjelande

Import fra andre tredjelande

| (159) | I NUP udgjorde importen fra tredjelande 3 750 000 ton eller ca. 22 % af det samlede EU-forbrug. De vigtigste kilder til import af biodiesel ud over USA var Argentina (24 % af EU's import), Malaysia (18 %), Singapore (13 %) og Indonesien (5 %). |
| --- | --- |

(159)

I NUP udgjorde importen fra tredjelande 3 750 000 ton eller ca. 22 % af det samlede EU-forbrug. De vigtigste kilder til import af biodiesel ud over USA var Argentina (24 % af EU's import), Malaysia (18 %), Singapore (13 %) og Indonesien (5 %).

| (160) | Den (aggregerede) importmængde samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af biodiesel fra andre tredjelande udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Import fra tredjelande
   (44)











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Mængde (ton) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Indeks | 100 | 412 | 245 | 255 |
| Markedsandel | 3 % | 10 % | 6 % | 5 % |
| Gennemsnitspris
  EUR/ton | 635 | 620 | 707 | 728 |
| Indeks | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malaysia | Mængde (ton) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Indeks | 100 | 116 | 218 | 202 |
| Markedsandel | 2 % | 3 % | 5 % | 4 % |
| Gennemsnitspris
  EUR/ton | 952 | 813 | 669 | 730 |
| Indeks | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonesien | Mængde (ton) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Indeks | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| Markedsandel | 0 % | 5 % | 5 % | 1 % |
| Gennemsnitspris
  EUR/ton | 803 | 671 | 636 | 665 |
| Indeks | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Andre tredjelande | Mængde (ton) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Indeks | 100 | 100 | 177 | 241 |
| Markedsandel | 6 % | 5 % | 9 % | 12 % |
| Gennemsnitspris
  EUR/ton | 662 | 723 | 829 | 874 |
| Indeks | 100 | 109 | 125 | 132 |
| I alt — alle andre tredjelande end USA | Mængde (ton) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Indeks | 100 | 224 | 247 | 245 |
| Markedsandel | 11 % | 22 % | 24 % | 22 % |
| Gennemsnitspris
  EUR/ton | 721 | 678 | 732 | 802 |
| Indeks | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Kilde: Comext, EU-erhvervsgrenens salgsdata til beregning af markedsandelen. |

(160)

Den (aggregerede) importmængde samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af biodiesel fra andre tredjelande udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Import fra tredjelande
   (44)

Import fra tredjelande

44

Land

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Argentina

Mængde (ton)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Indeks

Indeks

100

100

412

412

245

245

255

255

Markedsandel

3 %

10 %

6 %

5 %

Gennemsnitspris

EUR/ton

635

620

707

728

Indeks

Indeks

100

100

98

98

111

111

115

115

Malaysia

Mængde (ton)

335 769

388 615

731 679

679 860

Indeks

Indeks

100

100

116

116

218

218

202

202

Markedsandel

2 %

3 %

5 %

4 %

Gennemsnitspris

EUR/ton

952

813

669

730

Indeks

Indeks

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonesien

Mængde (ton)

24 984

777 992

743 456

195 858

Indeks

Indeks

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Markedsandel

0 %

5 %

5 %

1 %

Gennemsnitspris

EUR/ton

803

671

636

665

Indeks

Indeks

100

100

84

84

79

79

83

83

Andre tredjelande

Mængde (ton)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Indeks

Indeks

100

100

100

100

177

177

241

241

Markedsandel

6 %

5 %

9 %

12 %

Gennemsnitspris

EUR/ton

662

723

829

874

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

132

132

I alt — alle andre tredjelande end USA

Mængde (ton)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Indeks

Indeks

100

100

224

224

247

247

245

245

Markedsandel

11 %

22 %

24 %

22 %

Gennemsnitspris

EUR/ton

721

678

732

802

Indeks

Indeks

100

100

94

94

102

102

111

111

Kilde: Comext, EU-erhvervsgrenens salgsdata til beregning af markedsandelen.

Kilde

| (161) | Tolden på importen fra Argentina og Indonesien — to store biodieseleksporterende lande — blev fjernet i 2018. Det vil sige, at: importen fra tredjelande steg i 2018 og forblev på omkring 3,8 mio. ton i 2019 og i NUP. Samlet set steg importen fra tredjelande undtagen USA med 145 % i den betragtede periode. Desuden steg markedsandelen fra 11 % til 22 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(161)

Tolden på importen fra Argentina og Indonesien — to store biodieseleksporterende lande — blev fjernet i 2018. Det vil sige, at: importen fra tredjelande steg i 2018 og forblev på omkring 3,8 mio. ton i 2019 og i NUP. Samlet set steg importen fra tredjelande undtagen USA med 145 % i den betragtede periode. Desuden steg markedsandelen fra 11 % til 22 % i den betragtede periode.

| (162) | Hvad angår priserne, er situationen forskellig fra land til land. |
| --- | --- |

(162)

Hvad angår priserne, er situationen forskellig fra land til land.

| (163) | For så vidt angår Argentina, der er den vigtigste importkilde, indførte Kommissionen i februar 2019 endelige antisubsidieforanstaltninger over for importen af biodiesel fra dette land og vedtog samtidig en afgørelse om godtagelse af tilsagn om bæredygtige priser (såkaldte »tilsagn«) fra otte argentinske producenter og det argentinske kammer for biobrændstoffer (CARBIO). Dette førte til en betydelig stigning i priserne for 2019 (med 14 % i forhold til 2018) og NUP (med 17 % i forhold til 2018). |
| --- | --- |

(163)

For så vidt angår Argentina, der er den vigtigste importkilde, indførte Kommissionen i februar 2019 endelige antisubsidieforanstaltninger over for importen af biodiesel fra dette land og vedtog samtidig en afgørelse om godtagelse af tilsagn om bæredygtige priser (såkaldte »tilsagn«) fra otte argentinske producenter og det argentinske kammer for biobrændstoffer (CARBIO). Dette førte til en betydelig stigning i priserne for 2019 (med 14 % i forhold til 2018) og NUP (med 17 % i forhold til 2018).

| (164) | For Indonesien og Malaysia var priserne faldende. Samtidig steg de betydeligt for de øvrige tredjelande. Samlet set steg de gennemsnitlige salgspriser på importen fra andre tredjelande end USA i den betragtede periode med 11 %. Denne tendens er i overensstemmelse med den tendens, der er konstateret for importen fra de pågældende lande i tabel 3 ovenfor. Prisudviklingen er imidlertid forskellig i forhold til EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet, jf. tabel 8 nedenfor. Priserne hos EU-producenterne i stikprøven var faldende i overensstemmelse med faldet i produktionsomkostningerne. Konsekvensen er, at prisforskellen mellem eksportører fra tredjelande og EU-producenterne i stikprøven blev reduceret, hvilket øgede EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(164)

For Indonesien og Malaysia var priserne faldende. Samtidig steg de betydeligt for de øvrige tredjelande. Samlet set steg de gennemsnitlige salgspriser på importen fra andre tredjelande end USA i den betragtede periode med 11 %. Denne tendens er i overensstemmelse med den tendens, der er konstateret for importen fra de pågældende lande i tabel 3 ovenfor. Prisudviklingen er imidlertid forskellig i forhold til EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet, jf. tabel 8 nedenfor. Priserne hos EU-producenterne i stikprøven var faldende i overensstemmelse med faldet i produktionsomkostningerne. Konsekvensen er, at prisforskellen mellem eksportører fra tredjelande og EU-producenterne i stikprøven blev reduceret, hvilket øgede EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne.

5.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

5.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (165) | Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(165)

Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (166) | Som nævnt i betragtning 17 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(166)

Som nævnt i betragtning 17 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (167) | Med henblik på vurderingen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Den evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen og andre sektorspecifikke makroøkonomiske data såsom FAO-OECD. Den evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(167)

Med henblik på vurderingen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Den evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen og andre sektorspecifikke makroøkonomiske data såsom FAO-OECD. Den evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (168) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, subsidiemargenens størrelse og genrejsning efter tidligere subsidiering. |
| --- | --- |

(168)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, subsidiemargenens størrelse og genrejsning efter tidligere subsidiering.

| (169) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(169)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

5.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer (45)

Makroøkonomiske indikatorer

45

5.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (170) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Produktionskapacitet (ton) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Kapacitetsudnyttelse | 79 % | 79 % | 83 % | 80 % |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven. |

(170)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Produktionsmængde (ton)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Indeks

Indeks

100

100

104

104

110

110

111

111

Produktionskapacitet (ton)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

109

109

Kapacitetsudnyttelse

79 %

79 %

83 %

80 %

Indeks

Indeks

100

100

100

100

105

105

101

101

Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven.

Kilde:

| (171) | EU-produktionen steg fra 12,6 mio. ton i 2017 til 14,0 mio. ton i NUP, dvs. en stigning på 11 % i den betragtede periode. I en situation med en stigning i forbruget på 22 % i den betragtede periode reagerede EU-erhvervsgrenen positivt ved at øge sin produktion. |
| --- | --- |

(171)

EU-produktionen steg fra 12,6 mio. ton i 2017 til 14,0 mio. ton i NUP, dvs. en stigning på 11 % i den betragtede periode. I en situation med en stigning i forbruget på 22 % i den betragtede periode reagerede EU-erhvervsgrenen positivt ved at øge sin produktion.

| (172) | Samtidig steg produktionskapaciteten med 9 % i den betragtede periode og nåede op på 17,5 mio. ton i NUP. EU-erhvervsgrenen er ved at udvikle sin kapacitet som reaktion på en stigende efterspørgsel. Ifølge en rapport (46) vedrører denne kapacitetsudvidelse hovedsagelig produktionen af hydrogeneret vegetabilsk olie (HVO). |
| --- | --- |

(172)

Samtidig steg produktionskapaciteten med 9 % i den betragtede periode og nåede op på 17,5 mio. ton i NUP. EU-erhvervsgrenen er ved at udvikle sin kapacitet som reaktion på en stigende efterspørgsel. Ifølge en rapport (46) vedrører denne kapacitetsudvidelse hovedsagelig produktionen af hydrogeneret vegetabilsk olie (HVO).

46

| (173) | Som følge af den samtidige stigning i produktionen og produktionskapaciteten var kapacitetsudnyttelsen stabil i den betragtede periode, nemlig ca. 80 %. |
| --- | --- |

(173)

Som følge af den samtidige stigning i produktionen og produktionskapaciteten var kapacitetsudnyttelsen stabil i den betragtede periode, nemlig ca. 80 %.

5.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (174) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 6


  Salgsmængde og markedsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (ton) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Markedsandel | 89 % | 78 % | 76 % | 78 % |
| Indeks | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven. |

(174)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 6

Tabel 6

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Salgsmængde på EU-markedet (ton)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

107

107

Markedsandel

89 %

78 %

76 %

78 %

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

88

88

Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven.

Kilde

| (175) | EU-erhvervsgrenen øgede sit salg på EU-markedet fra 12,3 mio. ton i 2017 til 13,2 mio. ton i NUP (+ 7 %). |
| --- | --- |

(175)

EU-erhvervsgrenen øgede sit salg på EU-markedet fra 12,3 mio. ton i 2017 til 13,2 mio. ton i NUP (+ 7 %).

| (176) | Da forbruget i Unionen steg med 22 % på grund af den lavere stigning i den faktiske salgsmængde, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel fra ca. 89 % i 2017 til 78 % i NUP. Dette fald i markedsandelen hænger sammen med stigningen i importen fra tredjelande, navnlig fra 2018 og fremefter (betragtning 161). |
| --- | --- |

(176)

Da forbruget i Unionen steg med 22 % på grund af den lavere stigning i den faktiske salgsmængde, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel fra ca. 89 % i 2017 til 78 % i NUP. Dette fald i markedsandelen hænger sammen med stigningen i importen fra tredjelande, navnlig fra 2018 og fremefter (betragtning 161).

5.4.2.3.   Vækst

Vækst

| (177) | En række indikatorer (produktion, produktionskapacitet, salg og beskæftigelse) viser en positiv vækst for EU-erhvervsgrenen i perioden. Denne vækst er dog moderat i forhold til udviklingen i forbruget af biodiesel i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt faktisk i referenceperioden. |
| --- | --- |

(177)

En række indikatorer (produktion, produktionskapacitet, salg og beskæftigelse) viser en positiv vækst for EU-erhvervsgrenen i perioden. Denne vækst er dog moderat i forhold til udviklingen i forbruget af biodiesel i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt faktisk i referenceperioden.

5.4.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (178) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode, som følger:

  Tabel 7


  Beskæftigelse og produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Indeks | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven. |

(178)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode, som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Antal ansatte

2 643

3 126

3 527

3 909

Indeks

Indeks

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivitet (ton/ansat)

4 782

4 211

3 950

3 577

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

75

75

Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og EU-producenterne i stikprøven.

Kilde

| (179) | I den betragtede periode steg beskæftigelsen fra 2 643 til 3 909, hvilket er en stigning på 48 %. |
| --- | --- |

(179)

I den betragtede periode steg beskæftigelsen fra 2 643 til 3 909, hvilket er en stigning på 48 %.

| (180) | Da produktionen voksede i mindre omfang (+ 11 %), skete der et fald i produktiviteten (– 25 %). |
| --- | --- |

(180)

Da produktionen voksede i mindre omfang (+ 11 %), skete der et fald i produktiviteten (– 25 %).

5.4.2.5.   Subsidieringens størrelse og genrejsning efter subsidiering

Subsidieringens størrelse og genrejsning efter subsidiering

| (181) | Som forklaret i betragtning 155 ophørte importen stort set efter indførelsen af udligningsforanstaltninger, og der var næsten ingen subsidieret import fra USA i den nuværende undersøgelsesperiode. Subsidieringens omfang kunne derfor ikke vurderes på grundlag af faktiske data, og det blev derfor skønnet, at den stadig var betydeligt over bagatelgrænsen. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet subsidiering, hvis udligningsforanstaltningerne blev ophævet. |
| --- | --- |

(181)

Som forklaret i betragtning 155 ophørte importen stort set efter indførelsen af udligningsforanstaltninger, og der var næsten ingen subsidieret import fra USA i den nuværende undersøgelsesperiode. Subsidieringens omfang kunne derfor ikke vurderes på grundlag af faktiske data, og det blev derfor skønnet, at den stadig var betydeligt over bagatelgrænsen. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet subsidiering, hvis udligningsforanstaltningerne blev ophævet.

| (182) | I den tidligere udløbsundersøgelse viste EU-erhvervsgrenen tegn på genrejsning efter virkningerne af tidligere subsidiering. I den betragtede periode for den nuværende udløbsundersøgelse fortsatte den økonomiske genrejsning, hvilket fremgår af den positive tendens for EU-erhvervsgrenen inden for de vigtigste skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(182)

I den tidligere udløbsundersøgelse viste EU-erhvervsgrenen tegn på genrejsning efter virkningerne af tidligere subsidiering. I den betragtede periode for den nuværende udløbsundersøgelse fortsatte den økonomiske genrejsning, hvilket fremgår af den positive tendens for EU-erhvervsgrenen inden for de vigtigste skadesindikatorer.

5.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer (47)

Mikroøkonomiske indikatorer

47

5.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (183) | De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Salgspriser i Unionen | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — hele markedet (EUR/ton) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Gennemsnitspris på vegetabilske olier (indeks) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Kilde: Virksomheder i stikprøven, FAO for prisindekset for vegetabilsk olie. |

(183)

De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — hele markedet (EUR/ton)

834

801

771

771

Indeks

Indeks

100

100

96

96

92

92

92

92

Gennemsnitspris på vegetabilske olier (indeks)

100

86

81

86

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

828

778

760

755

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

91

91

Kilde: Virksomheder i stikprøven, FAO for prisindekset for vegetabilsk olie.

Kilde

| (184) | I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 9 % (fra 828 EUR pr. ton til 755 EUR pr. ton). Dette skyldes til dels faldet i prisen på vegetabilske olier, som var faldende i løbet af perioden. Selv om ikke alle biobrændstoffer fremstilles af vegetabilske olier, er prisen på vegetabilske olier et godt udtryk for prisen på det vigtigste input til produktion af biodiesel. |
| --- | --- |

(184)

I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 9 % (fra 828 EUR pr. ton til 755 EUR pr. ton). Dette skyldes til dels faldet i prisen på vegetabilske olier, som var faldende i løbet af perioden. Selv om ikke alle biobrændstoffer fremstilles af vegetabilske olier, er prisen på vegetabilske olier et godt udtryk for prisen på det vigtigste input til produktion af biodiesel.

| (185) | Den gennemsnitlige salgspris faldt med 8 % fra 834 EUR pr. ton i 2017 til 771 EUR pr. ton i NUP. Dette kan hænge sammen med det konstaterede fald i produktionsomkostningerne (jf. betragtning 183 og 184). |
| --- | --- |

(185)

Den gennemsnitlige salgspris faldt med 8 % fra 834 EUR pr. ton i 2017 til 771 EUR pr. ton i NUP. Dette kan hænge sammen med det konstaterede fald i produktionsomkostningerne (jf. betragtning 183 og 184).

5.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (186) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Indeks | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Kilde: Virksomheder i stikprøven. |

(186)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

63 785

70 533

72 306

72 533

Indeks

Indeks

100

100

111

111

113

113

114

114

Kilde: Virksomheder i stikprøven.

Kilde

| (187) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i virksomhederne i stikprøven steg med 14 % i løbet af NUP. Virkningen af denne variation er forholdsvis lille, da arbejdskraftomkostningerne kun udgør ca. 3 % af de samlede fremstillingsomkostninger. |
| --- | --- |

(187)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i virksomhederne i stikprøven steg med 14 % i løbet af NUP. Virkningen af denne variation er forholdsvis lille, da arbejdskraftomkostningerne kun udgør ca. 3 % af de samlede fremstillingsomkostninger.

5.4.3.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (188) | De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Lagerbeholdninger | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Indeks | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 0,8 % | 1,0 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Indeks | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Kilde: Virksomheder i stikprøven. |

(188)

De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Slutlagre (ton)

99 868

126 345

124 567

114 216

Indeks

Indeks

100

100

127

127

125

125

114

114

Slutlagre i procent af produktionen

0,8 %

1,0 %

0,9 %

0,8 %

Indeks

Indeks

100

100

121

121

113

113

103

103

Kilde: Virksomheder i stikprøven.

Kilde

| (189) | Lagerbeholdningerne lå stabilt på omkring 1 % af produktionen. Dette er et meget lavt niveau, der tyder på, at industrien er i stand til at arbejde efter behov og i god tid og begrænse lagerbeholdningerne. Dette er også nødvendigt for at undgå nedbrydning af biodiesel. |
| --- | --- |

(189)

Lagerbeholdningerne lå stabilt på omkring 1 % af produktionen. Dette er et meget lavt niveau, der tyder på, at industrien er i stand til at arbejde efter behov og i god tid og begrænse lagerbeholdningerne. Dette er også nødvendigt for at undgå nedbrydning af biodiesel.

5.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (190) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2017 | 2018 | 2019 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 0,96 % | 2,13 % | 1,78 % | 2,84 % |
| Indeks | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Likviditet (EUR) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Indeks | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Investeringer (EUR) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Indeks | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Investeringsafkast | 22 % | 29 % | 25 % | 44 % |
| Indeks | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Kilde: Virksomheder i stikprøven. |

(190)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2017

2018

2019

Nuværende undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

0,96 %

2,13 %

1,78 %

2,84 %

Indeks

Indeks

100

100

223

223

186

186

297

297

Likviditet (EUR)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Indeks

Indeks

100

100

24

24

121

121

129

129

Investeringer (EUR)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Indeks

Indeks

100

100

51

51

85

85

42

42

Investeringsafkast

22 %

29 %

25 %

44 %

Indeks

Indeks

100

100

128

128

112

112

198

198

Kilde: Virksomheder i stikprøven.

Kilde

| (191) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten forblev lav. Den viser dog en let positiv tendens i den betragtede periode, idet den steg fra 1 % til 3 %. Dette var forbundet med de faldende produktionsomkostninger for virksomhederne i stikprøven (– 9 %). Bag dette gennemsnit er der imidlertid store forskelle mellem de stikprøveudtagne EU-producenter, idet nogle virksomheder slet ikke opnår fortjeneste. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten forblev lav. Den viser dog en let positiv tendens i den betragtede periode, idet den steg fra 1 % til 3 %. Dette var forbundet med de faldende produktionsomkostninger for virksomhederne i stikprøven (– 9 %). Bag dette gennemsnit er der imidlertid store forskelle mellem de stikprøveudtagne EU-producenter, idet nogle virksomheder slet ikke opnår fortjeneste.

| (192) | Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig positivt mod slutningen af den betragtede periode (i 2019 og første halvdel af 2020), men i 2018 skete der et kraftigt fald i likviditeten. Faldet i 2018 skyldes hovedsageligt den specifikke situation for kun en af virksomhederne i stikprøven, som har en særlig forretningsmodel, mens tendensen for de to andre virksomheder i stikprøven var ret stabil. |
| --- | --- |

(192)

Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig positivt mod slutningen af den betragtede periode (i 2019 og første halvdel af 2020), men i 2018 skete der et kraftigt fald i likviditeten. Faldet i 2018 skyldes hovedsageligt den specifikke situation for kun en af virksomhederne i stikprøven, som har en særlig forretningsmodel, mens tendensen for de to andre virksomheder i stikprøven var ret stabil.

| (193) | Investeringerne i virksomhederne i stikprøven viser ikke en klar tendens i den betragtede periode. Investeringer fra den ene eller den anden virksomhed i stikprøven eller fraværet heraf kan bringe investeringsniveauet op og ned fra det ene år til det næste. Investeringerne udgjorde ca. 1-2 % af omsætningen i den betragtede periode, hvilket er begrænset. |
| --- | --- |

(193)

Investeringerne i virksomhederne i stikprøven viser ikke en klar tendens i den betragtede periode. Investeringer fra den ene eller den anden virksomhed i stikprøven eller fraværet heraf kan bringe investeringsniveauet op og ned fra det ene år til det næste. Investeringerne udgjorde ca. 1-2 % af omsætningen i den betragtede periode, hvilket er begrænset.

| (194) | Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den udviklede sig positivt i den betragtede periode og forblev høj i NUP. Dette høje investeringsafkast hænger imidlertid hovedsageligt sammen med investeringernes lave bogførte nettoværdi snarere end med et højt overskud. |
| --- | --- |

(194)

Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den udviklede sig positivt i den betragtede periode og forblev høj i NUP. Dette høje investeringsafkast hænger imidlertid hovedsageligt sammen med investeringernes lave bogførte nettoværdi snarere end med et højt overskud.

5.4.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (195) | I den betragtede periode steg importmængderne fra tredjelande i forbindelse med en næsten ikke-eksisterende import fra USA betydeligt (med 145 %), men deres prisniveau steg også (med 11 %). Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens priser (med 8 %) i overensstemmelse med et fald i produktionsomkostningerne (med 9 %). Konsekvensen er, at prisforskellen mellem eksportører fra tredjelande og EU-producenterne i stikprøven blev reduceret, hvilket øgede EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(195)

I den betragtede periode steg importmængderne fra tredjelande i forbindelse med en næsten ikke-eksisterende import fra USA betydeligt (med 145 %), men deres prisniveau steg også (med 11 %). Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens priser (med 8 %) i overensstemmelse med et fald i produktionsomkostningerne (med 9 %). Konsekvensen er, at prisforskellen mellem eksportører fra tredjelande og EU-producenterne i stikprøven blev reduceret, hvilket øgede EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne.

| (196) | Samlet set viser skadesindikatorerne en positiv tendens i den betragtede periode, navnlig med hensyn til produktion (+ 11 %), produktionskapacitet (+ 9 %) og salg (+ 7 %) og viser, at Unionens biodieselindustri langsomt er ved at genrejse sig efter tidligere skade. Analysen af skadesindikatorerne viser, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke lider væsentlig skade. Nogle indikatorer, navnlig en lav rentabilitet (≤ 3 %), tyder dog på, at den stadig befinder sig i en sårbar økonomisk situation. |
| --- | --- |

(196)

Samlet set viser skadesindikatorerne en positiv tendens i den betragtede periode, navnlig med hensyn til produktion (+ 11 %), produktionskapacitet (+ 9 %) og salg (+ 7 %) og viser, at Unionens biodieselindustri langsomt er ved at genrejse sig efter tidligere skade. Analysen af skadesindikatorerne viser, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke lider væsentlig skade. Nogle indikatorer, navnlig en lav rentabilitet (≤ 3 %), tyder dog på, at den stadig befinder sig i en sårbar økonomisk situation.

| (197) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 8, stk. 4, omhandlede betydning i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(197)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 8, stk. 4, omhandlede betydning i den nuværende undersøgelsesperiode.

6.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

| (198) | Kommissionen vurderede i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyelse af den skade, som oprindeligt var forårsaget af den subsidierede import fra USA, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen vurderede i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyelse af den skade, som oprindeligt var forårsaget af den subsidierede import fra USA, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

| (199) | I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i USA, de sandsynlige prisniveauer for importen fra USA uden udligningsforanstaltninger og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenen, herunder underbud uden udligningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(199)

I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i USA, de sandsynlige prisniveauer for importen fra USA uden udligningsforanstaltninger og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenen, herunder underbud uden udligningsforanstaltninger.

6.1.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i USA

Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i USA

| (200) | Som beskrevet i afsnit 4.5.1 ovenfor er de mængder, der kunne eksporteres af amerikanske biodieselproducenter, betydelige i forhold til EU-markedets størrelse. Den uudnyttede kapacitet udgør ret beset 18 % af EU-forbruget i NUP. Kommissionen konkluderede derfor, at den uudnyttede kapacitet er betydelig. |
| --- | --- |

(200)

Som beskrevet i afsnit 4.5.1 ovenfor er de mængder, der kunne eksporteres af amerikanske biodieselproducenter, betydelige i forhold til EU-markedets størrelse. Den uudnyttede kapacitet udgør ret beset 18 % af EU-forbruget i NUP. Kommissionen konkluderede derfor, at den uudnyttede kapacitet er betydelig.

6.2.   Sandsynlige prisniveauer for importen fra USA uden udligningsforanstaltninger

Sandsynlige prisniveauer for importen fra USA uden udligningsforanstaltninger

| (201) | Som beskrevet i afsnit 4.5.3 eksporterede de amerikanske producenter på grundlag af den nuværende prispolitik på tredjelandes eksportmarkeder til deres vigtigste tredjelandsmarkeder til priser, der var lavere end hjemmemarkedspriserne i USA. Som anført i betragtning 157-158 underbyder disse priser desuden i gennemsnit EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet med 6,4 %. I betragtning af prisniveauet for eksporten fra USA til andre tredjelandsmarkeder er eksport til Unionen derfor potentielt meget mere attraktiv for de amerikanske eksportører. Derudover er EU-markedet som anført i afsnit 4.5.3 meget attraktivt, da det er det største marked i verden, og da der anvendes betydelige incitamenter på EU-plan og nationalt plan i forbindelse med forbruget af biodiesel. |
| --- | --- |

(201)

Som beskrevet i afsnit 4.5.3 eksporterede de amerikanske producenter på grundlag af den nuværende prispolitik på tredjelandes eksportmarkeder til deres vigtigste tredjelandsmarkeder til priser, der var lavere end hjemmemarkedspriserne i USA. Som anført i betragtning 157-158 underbyder disse priser desuden i gennemsnit EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet med 6,4 %. I betragtning af prisniveauet for eksporten fra USA til andre tredjelandsmarkeder er eksport til Unionen derfor potentielt meget mere attraktiv for de amerikanske eksportører. Derudover er EU-markedet som anført i afsnit 4.5.3 meget attraktivt, da det er det største marked i verden, og da der anvendes betydelige incitamenter på EU-plan og nationalt plan i forbindelse med forbruget af biodiesel.

6.3.   Den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen

Den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen

| (202) | Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, vil betydelige mængder subsidieret biodiesel fra USA derfor udøve et meget kraftigt nedadrettet pres på EU-priserne og have en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Som følge heraf er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder vil falde, og at den lille fortjeneste, som erhvervsgrenen i øjeblikket opnår, vil blive vendt til tab. |
| --- | --- |

(202)

Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, vil betydelige mængder subsidieret biodiesel fra USA derfor udøve et meget kraftigt nedadrettet pres på EU-priserne og have en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Som følge heraf er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder vil falde, og at den lille fortjeneste, som erhvervsgrenen i øjeblikket opnår, vil blive vendt til tab.

| (203) | Kommissionen vurderede endvidere de mulige virkninger af importen ved at opstille to mulige scenarier, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, nemlig 1) en kraftig stigning i importen fra USA og 2) et prisfald i Unionen som følge af øget konkurrence, alt andet lige. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen vurderede endvidere de mulige virkninger af importen ved at opstille to mulige scenarier, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, nemlig 1) en kraftig stigning i importen fra USA og 2) et prisfald i Unionen som følge af øget konkurrence, alt andet lige.

| (204) | I det første scenarie modellerede Kommissionen to mulige niveauer for importen fra USA. Den første mulighed betød, at importen fra USA ville nå op på de tidligere mængder (i den oprindelige undersøgelsesperiode (48)), dvs. 1,1 mio. ton. Som følge af stigningen i importen fra USA og det deraf følgende fald i EU-erhvervsgrenens salg vil EU-erhvervsgrenens rentabilitet falde med 0,14 procentpoint, dvs. fra + 2,84 % til + 2,70 %. Den anden mulighed tog hensyn til den meget betydelige stigning i EU-markedets størrelse fra 6,6 mio. ton i den oprindelige undersøgelsesperiode til 17 mio. ton i NUP (+ 158 %). I den forbindelse modellerede Kommissionen en kraftig stigning i importen svarende til den samme markedsandel for USA på 17,2 % som i den oprindelige undersøgelsesperiode. Resultatet var, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet ville falde med 0,41 procentpoint, dvs. fra + 2,84 % til + 2,43 %. I begge tilfælde kan virkningen af en kraftig stigning i importen fra USA i faste priser beskrives som ret moderat. Dette hænger sammen med den store andel af de variable omkostninger i biodieselindustrien. |
| --- | --- |

(204)

I det første scenarie modellerede Kommissionen to mulige niveauer for importen fra USA. Den første mulighed betød, at importen fra USA ville nå op på de tidligere mængder (i den oprindelige undersøgelsesperiode (48)), dvs. 1,1 mio. ton. Som følge af stigningen i importen fra USA og det deraf følgende fald i EU-erhvervsgrenens salg vil EU-erhvervsgrenens rentabilitet falde med 0,14 procentpoint, dvs. fra + 2,84 % til + 2,70 %. Den anden mulighed tog hensyn til den meget betydelige stigning i EU-markedets størrelse fra 6,6 mio. ton i den oprindelige undersøgelsesperiode til 17 mio. ton i NUP (+ 158 %). I den forbindelse modellerede Kommissionen en kraftig stigning i importen svarende til den samme markedsandel for USA på 17,2 % som i den oprindelige undersøgelsesperiode. Resultatet var, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet ville falde med 0,41 procentpoint, dvs. fra + 2,84 % til + 2,43 %. I begge tilfælde kan virkningen af en kraftig stigning i importen fra USA i faste priser beskrives som ret moderat. Dette hænger sammen med den store andel af de variable omkostninger i biodieselindustrien.

48

| (205) | I det andet scenarie blev virkningen af et prisfald anset for at være potentielt meget skadelig. I tilfælde af et fald i EU-priserne til niveauet for de amerikanske eksportpriser til tredjelande (721 EUR pr. ton) ville fortjenesten falde fra + 2,84 % til – 3,88 %. I tilfælde af et fald i EU-priserne med 10 %, dvs. fra 771 EUR pr. ton til 694 EUR pr. ton, ville fortjenesten blive reduceret fra + 2,84 % til – 7,94 %. Et prisfald på over – 2,9 % ville under alle omstændigheder medføre, at EU-erhvervsgrenen ingen fortjeneste opnår. |
| --- | --- |

(205)

I det andet scenarie blev virkningen af et prisfald anset for at være potentielt meget skadelig. I tilfælde af et fald i EU-priserne til niveauet for de amerikanske eksportpriser til tredjelande (721 EUR pr. ton) ville fortjenesten falde fra + 2,84 % til – 3,88 %. I tilfælde af et fald i EU-priserne med 10 %, dvs. fra 771 EUR pr. ton til 694 EUR pr. ton, ville fortjenesten blive reduceret fra + 2,84 % til – 7,94 %. Et prisfald på over – 2,9 % ville under alle omstændigheder medføre, at EU-erhvervsgrenen ingen fortjeneste opnår.

| (206) | Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er det i realiteten meget sandsynligt, at der vil forekomme en kombination af de to ovennævnte scenarier på markedet. Navnlig kan det forventes, at betydelige mængder biodiesel med oprindelse i USA kommer ind på EU-markedet og til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser. Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenens markedsandel og dens priser falde. Dette ville medføre betydelige tab for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(206)

Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er det i realiteten meget sandsynligt, at der vil forekomme en kombination af de to ovennævnte scenarier på markedet. Navnlig kan det forventes, at betydelige mængder biodiesel med oprindelse i USA kommer ind på EU-markedet og til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser. Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenens markedsandel og dens priser falde. Dette ville medføre betydelige tab for EU-erhvervsgrenen.

6.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

| (207) | På dette grundlag og under henvisning til EU-erhvervsgrenens nuværende skrøbelige situation konkluderede Kommissionen, at en manglende indførelse af foranstaltninger efter al sandsynlighed ville føre til en betydelig stigning i den subsidierede import fra USA til skadevoldende priser, og at der sandsynligvis igen ville blive forvoldt væsentlig skade. |
| --- | --- |

(207)

På dette grundlag og under henvisning til EU-erhvervsgrenens nuværende skrøbelige situation konkluderede Kommissionen, at en manglende indførelse af foranstaltninger efter al sandsynlighed ville føre til en betydelig stigning i den subsidierede import fra USA til skadevoldende priser, og at der sandsynligvis igen ville blive forvoldt væsentlig skade.

7.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (208) | I henhold til grundforordningens artikel 31 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende udligningsforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(208)

I henhold til grundforordningens artikel 31 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende udligningsforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (209) | Hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe, vil EU-erhvervsgrenen helt sikkert blive konfronteret med øget illoyal konkurrence fra de amerikanske biodieselproducenter, hvilket sandsynligvis vil sætte en brat stopper for den igangværende genrejsning af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(209)

Hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe, vil EU-erhvervsgrenen helt sikkert blive konfronteret med øget illoyal konkurrence fra de amerikanske biodieselproducenter, hvilket sandsynligvis vil sætte en brat stopper for den igangværende genrejsning af EU-erhvervsgrenen.

| (210) | Kommissionen konkluderede, at videreførelsen af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(210)

Kommissionen konkluderede, at videreførelsen af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse.

7.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (211) | Ingen importør modsatte sig forlængelsen af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(211)

Ingen importør modsatte sig forlængelsen af foranstaltningerne.

| (212) | Shell Trading Rotterdam hævdede, at foranstaltningerne ved at begrænse udbuddet på EU-markedet fører til højere priser. Virksomheden bemærkede også tilgængeligheden af biodiesel fra andre markeder. |
| --- | --- |

(212)

Shell Trading Rotterdam hævdede, at foranstaltningerne ved at begrænse udbuddet på EU-markedet fører til højere priser. Virksomheden bemærkede også tilgængeligheden af biodiesel fra andre markeder.

| (213) | Foranstaltningerne synes ikke at påvirke importørerne væsentligt, da der findes alternative forsyningskilder. Dette fremgår af den betydelige markedsandel for importen fra tredjelande. |
| --- | --- |

(213)

Foranstaltningerne synes ikke at påvirke importørerne væsentligt, da der findes alternative forsyningskilder. Dette fremgår af den betydelige markedsandel for importen fra tredjelande.

| (214) | Kommissionen konkluderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville være i modstrid med EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(214)

Kommissionen konkluderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville være i modstrid med EU-erhvervsgrenens interesse.

7.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (215) | Brugernes deltagelse i undersøgelsen var begrænset. |
| --- | --- |

(215)

Brugernes deltagelse i undersøgelsen var begrænset.

| (216) | To brugere, Preem, den største brændstofvirksomhed i Sverige, og Valero Energy Ltd Ireland hævdede, at forlængelsen af foranstaltningerne vil være en direkte hindring for den grønne udvikling af transportsektoren i Europa. Preem og Valero Energy Ltd Ireland anmodede specifikt om, at HVO udelukkes fra den nuværende varedækning, da de forventer en mangel på HVO i de kommende år. Valero Energy Ltd. Irland henviste specifikt til EU's mål for vedvarende energi til transport for 2030 og hævdede, at disse mål ikke ville blive nået i betragtning af den nuværende EU-produktion. |
| --- | --- |

(216)

To brugere, Preem, den største brændstofvirksomhed i Sverige, og Valero Energy Ltd Ireland hævdede, at forlængelsen af foranstaltningerne vil være en direkte hindring for den grønne udvikling af transportsektoren i Europa. Preem og Valero Energy Ltd Ireland anmodede specifikt om, at HVO udelukkes fra den nuværende varedækning, da de forventer en mangel på HVO i de kommende år. Valero Energy Ltd. Irland henviste specifikt til EU's mål for vedvarende energi til transport for 2030 og hævdede, at disse mål ikke ville blive nået i betragtning af den nuværende EU-produktion.

| (217) | Kommissionen bemærkede, at EU-producenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække den nuværende efterspørgsel og endda uudnyttet kapacitet til at dække den fremtidige stigning og eksporten, hvis det er nødvendigt. Desuden var det for tidligt at vurdere med sikkerhed, om der sandsynligvis vil opstå mangel i 2030, navnlig i lyset af de seneste udvidelser af EU's kapacitet. Når dette er sagt, vil Kommissionen muligvis være bedre i stand til at vurdere situationen, hvis den anmodes om at foretage en udløbsundersøgelse om fem år. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen bemærkede, at EU-producenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække den nuværende efterspørgsel og endda uudnyttet kapacitet til at dække den fremtidige stigning og eksporten, hvis det er nødvendigt. Desuden var det for tidligt at vurdere med sikkerhed, om der sandsynligvis vil opstå mangel i 2030, navnlig i lyset af de seneste udvidelser af EU's kapacitet. Når dette er sagt, vil Kommissionen muligvis være bedre i stand til at vurdere situationen, hvis den anmodes om at foretage en udløbsundersøgelse om fem år. Denne påstand blev derfor afvist.

| (218) | Intet tyder på, at de gældende foranstaltninger har påvirket EU-brugerne af biodiesel negativt, og der er i særdeleshed ingen beviser for, at de gældende foranstaltninger har haft en negativ påvirkning af deres rentabilitet. |
| --- | --- |

(218)

Intet tyder på, at de gældende foranstaltninger har påvirket EU-brugerne af biodiesel negativt, og der er i særdeleshed ingen beviser for, at de gældende foranstaltninger har haft en negativ påvirkning af deres rentabilitet.

| (219) | Kommissionen konkluderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville være i modstrid med brugernes interesse. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen konkluderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville være i modstrid med brugernes interesse.

7.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (220) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(220)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i USA.

8.   UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

| (221) | På baggrund af konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering og skade fastslås det i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, at de udligningsforanstaltninger mod importen af biodiesel med oprindelse i USA, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/675 (49), bør opretholdes i en periode på yderligere fem år. |
| --- | --- |

(221)

På baggrund af konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering og skade fastslås det i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, at de udligningsforanstaltninger mod importen af biodiesel med oprindelse i USA, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/675 (49), bør opretholdes i en periode på yderligere fem år.

49

| (222) | Som det fremgår af betragtning 2, blev den gældende udligningstold på importen af biodiesel fra USA udvidet til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Canada, uanset om den er angivet med oprindelse i Canada, og importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(222)

Som det fremgår af betragtning 2, blev den gældende udligningstold på importen af biodiesel fra USA udvidet til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Canada, uanset om den er angivet med oprindelse i Canada, og importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA.

| (223) | Den udligningstold, der skal opretholdes, skal fortsat udvides til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada, og importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(223)

Den udligningstold, der skal opretholdes, skal fortsat udvides til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada, og importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA.

| (224) | De eksporterende producenter fra Canada, der blev undtaget fra foranstaltningerne, som forlænget ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519, ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/675, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning. |
| --- | --- |

(224)

De eksporterende producenter fra Canada, der blev undtaget fra foranstaltningerne, som forlænget ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519, ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/675, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning.

| (225) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (50). |
| --- | --- |

(225)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (50).

50

| (226) | I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (51) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned — |
| --- | --- |

(226)

I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (51) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned —

51

Den Europæiske Unions Tidende

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig udligningstold på importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric-kode 3826001029, 3826001059, 3826001099) og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009019), og med oprindelse i USA.

2.   Den endelige udligningstold fastsættes til et fast beløb af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Udligningstold, EUR pr. ton netto | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Virksomheder opført i bilag I | 219,4 | Se bilag I |
| Alle andre virksomheder | 237,0 | A999 |

Virksomhed

Udligningstold, EUR pr. ton netto

Taric-tillægskode

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Virksomheder opført i bilag I

219,4

Se bilag I

Alle andre virksomheder

237,0

A999

Udligningstolden på blandinger fastsættes på grundlag af vægtprocenten af det samlede indhold af fedtsyremonoalkylestere og paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, i blandingen (biodieselindholdet).

3.   Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er fastsat for de i stk. 2 opførte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

Artikel 2

1.   Den endelige udligningstold for »alle andre virksomheder« i artikel 1, stk. 2, udvides til importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, afsendt fra Canada, uanset om varen er angivet med oprindelse i Canada, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201121), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201621), ex 3824 99 92, (Taric-kode 3824999210, ex 3826 00 10 (Taric-kode 3826001020, 3826001050, 3826001089), og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009011), med undtagelse af varer produceret af følgende virksomheder:

| Land | Virksomhed | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Canada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Canada | B107 |
| Canada | DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Canada | C114 |
| Canada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Canada | B108 |

Land

Virksomhed

Taric-tillægskode

Canada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Canada

B107

Canada

DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Canada

C114

Canada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Canada

B108

Den told, der skal udvides, er tolden fastsat for »alle andre virksomheder« i artikel 1, stk. 2, som er en endelig udligningstold på 237 EUR pr. ton netto.

Udligningstolden på blandinger fastsættes på grundlag af vægtprocenten af det samlede indhold af fedtsyremonoalkylestere og paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, i blandingen (biodieselindholdet).

2.   Anvendelsen af fritagelser, som er blevet indrømmet de virksomheder, som fremgår af stk. 1, eller som Kommissionen har givet tilladelse til, jf. artikel 4, stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, finder den ved stk. 1 indførte udligningstold anvendelse.

Artikel 3

1.   Den endelige udligningstold i artikel 1, stk. 2, udvides til importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, med oprindelse i USA, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009130), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194730), ex 2710 20 11 (Taric-kode 2710201130), ex 2710 20 16 (Taric-kode 2710201630), ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824999220) og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009030).

Udligningstolden på blandinger fastsættes på grundlag af vægtprocenten af det samlede indhold af fedtsyremonoalkylestere og paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, i blandingen (biodieselindholdet).

2.   Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er fastsat for de i artikel 1, stk. 2, opførte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag III. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen i henhold til artikel 1, stk. 2, for »alle andre virksomheder«.

Artikel 4

1.   Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat G |
| Kontor: Rue de la loi/Wetstraat 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat G

Kontor: Rue de la loi/Wetstraat 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

E-mail: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   I overensstemmelse med artikel 23, stk. 6, i forordning (EU) 2016/1037 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved artikel 1 indførte udligningsforanstaltninger, fritages for den ved artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, udvidede told.

Artikel 5

I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 131, stk. 2, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (52) reduceres den udligningstold, der er fastsat i artikel 1, 2 og 3, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 6

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 598/2009 af 7. juli 2009 om indførelse af en endelig udligningstold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EUT L 179 af 10.7.2009, s. 1).

2

(3)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 443/2011 af 5. maj 2011 om udvidelse af den endelige udligningstold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 598/2009 på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, til importen af biodiesel afsendt fra Canada, uanset om den er angivet med oprindelse i Canada, om udvidelse af den endelige udligningstold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 598/2009, til importen af biodiesel i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og om afslutning af undersøgelsen vedrørende import afsendt fra Singapore (EUT L 122 af 11.5.2011, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519 af 14. september 2015 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (EUT L 239 af 15.9.2015, s. 99).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/675 af 29. april 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (EUT L 116 af 30.4.2016, s. 27).

5

(6)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antisubsidieforanstaltninger (EUT C 18 af 20.1.2020, s. 19).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21).

7

(8)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne vedrørende importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EUT C 303 af 14.9.2020, s. 7).

8

(9)  Tron-dokument: t21.000417.

9

(10)  Meddelelse om konsekvenserne af udbruddet af covid-19 for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6).

10

(11)  Kommissionens forordning (EF) nr. 193/2009 af 11. marts 2009 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EUT L 67 af 12.3.2009, s. 22).

11

(12)  Oprettet i 2005 ved American Jobs Creation Act of 2004, §302 (P.L. 108-357), forlænget ved Energy Policy Act of 2005, §1344 (P.L. 109-58).

12

(13)  Jf. Section 202(a) i Energy and Improvement and Extension Act 2008 (P.L. 110-343, Division B).

13

(14)  Public Law 116–94—Dec. 20, 2019 Further Consolidated Appropriations Act, 2020, Section 121.

14

(15)  Oprettet i 2005 ved American Jobs Creation Act of 2004, §302 (P.L. 108-357), forlænget ved Energy Policy Act of 2005, §1344 (P.L. 109-58).

15

(16)  Jf. Section 202(a) i Energy and Improvement and Extension Act 2008 (P.L. 110-343, Division B).

16

(17)  Public Law 116–94—Dec. 20, 2019 Further Consolidated Appropriations Act, 2020, Section 121.

17

(18)  I henhold til USA's lovgivning er agro-biodiesel biodiesel, der udelukkende er udvundet af jomfruolier, herunder estere af vegetabilske jomfruolier af majs, sojabønner, solsikkekerner, bomuldsfrø, raps, crambe, rapsfrø, saflor, hørfrø, risklid, sennepsfrø og sæddodder samt animalske fedtstoffer. (Title 26, Section 40A (d)(2) i US Code).

18

(19)  https://www.law.cornell.edu/uscode/text/26/40A.

19

(20)  Jf. afsnit 3.1.1.1 og 3.1.1.2 i anmodningen om fornyet undersøgelse.

20

(21)  Energy Policy Act of 2005, §1345 (P.L. 109-58), ændret ved Energy Improvement and Extension Act af 2008 (P.L. 110-343, Division B), §202-203, forlænget ved Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization, and Job Creation Act of 2010 (P.L. 111-312), §701.

21

(22)  Jf. Section 202(a) i Energy and Improvement and Extension Act 2008 (P.L. 110-343, Division B).

22

(23)  Jf. afsnit 3.1.1.3 i anmodningen om fornyet undersøgelse.

23

(24)  American Taxpayer Relief Act of 2 January 2013 (Public law 112-240, §701(f)(4)).

24

(25)  Agricultural Act of 7 February 2014 (Public law 113–79, §9005(2).

25

(26)  Agriculture Improvement Act of 2018 (Public law 115–334), §9005(2)(B).

26

(27)  Jf. Code of Federal Regulations (CFR), Title 7 Part 428.102 i US Code, »Definitions« i gennemførelsesforordningerne: »Dieselækvivalent brændstof udvundet af fornyelig biomasse, herunder vegetabilsk olie og animalsk fedt.«
  »Biobrændstof udvundet af affaldsmateriale, herunder afgrøderester, andet planteaffaldsmateriale, animalsk affald, fødevareaffald og parkaffald« kan evt. også omfatte produktion af biodiesel.

27

(28)  https://www.rd.usda.gov/sites/default/files/fact-sheet/508_RD_FS_RBS_AdvancedBioFuel.pdf.

28

(29)  British thermal unit (BTU eller Btu) er en energienhed, der svarer til ca. 1 055 joules.

29

(30)  Jf. afsnit 3.1.1.4 i anmodningen om fornyet undersøgelse.

30

(31)  Jf. afsnit 3.2.1 i anmodningen om fornyet undersøgelse.

31

(32)  Anmodningen om en undersøgelse, det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, blev indgivet den 11. juni 2020 af European Biodiesel Board (»EBB« eller »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for mere end 25 % af Unionens samlede produktion af biodiesel, betragtning 102, s. 21.

32

(33)  Jf. afsnit 3.2.2 i anmodningen om fornyet undersøgelse.

33

(34)  Jf. afsnit 3.1.2.1 i anmodningen om fornyet undersøgelse.

34

(35)  https://revenue.ky.gov/Business/Pages/Biodiesel-Tax-Credit.aspx.

35

(36)  Jf. afsnit 3.1.2.2 i anmodningen om fornyet undersøgelse.

36

(37)  Chapter 16 i Texan Agriculture Code, Section 16.006 (b).

37

(38)  Jf. afsnit 3.1.2.3 i anmodningen om fornyet undersøgelse.

38

(39)  Som forlænget ved Energy Policy Act of 2005, §1344 (P.L. 109-58) og ændret ved Energy Improvement and Extension Act af 2008 (P.L. 110-343, Division B), §202-203.

39

(40)  Further Consolidated Appropriations Act of 20 December 2019 (Public law 116-94).

40

(41)  Jf. betragtning 50 i afsnit 3.1.1.1 i anmodningen om fornyet undersøgelse.

41

(42)  Forbruget er baseret på data for EU-27, ekskl. data vedrørende Det Forenede Kongerige.

42

(43)  Importmængden er baseret på data for EU-27, ekskl. data vedrørende Det Forenede Kongerige.

43

(44)  Importen fra tredjelande er baseret på data for EU-27, eksklusive data vedrørende Det Forenede Kongerige som medlemsstat, men inklusive data vedrørende Det Forenede Kongerige som tredjeland.

44

(45)  De makroøkonomiske data var baseret på EU-27 eksklusive data fra Det Forenede Kongerige.

45

(46)  USDA, Biofuels Annual report (GAIN report), 29. juni 2020.

46

(47)  De mikroøkonomiske indikatorer er baseret på data for EU-28, inkl. Det Forenede Kongerige. På grundlag af de stikprøveudtagne EU-producenters lave salgsmængde i Det Forenede Kongerige (ca. 1,1 % af disse producenters gennemsnitlige EU-salg i NUP) synes virkningen af transaktioner vedrørende Det Forenede Kongerige at være minimal for vurderingen af skade, og konklusionerne om væsentlig skade ville derfor ikke være blevet ændret ved anvendelse af data for EU-27.

47

(48)  
  1. april 2007 til 31. marts 2008.

48

(49)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/675 af 29. april 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1519 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (EUT L 116 af 30.4.2016, s. 27).

49

(50)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21).

50

(51)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

51

(52)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

52

---

BILAG I

| Virksomhedens navn | By | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Virksomhedens navn

By

Taric-tillægskode

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

BILAG II

Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, eller artikel 2, stk. 2, skal indeholde en erklæring underskrevet af en dertil bemyndiget person i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og være udformet på følgende måde:

| — | Navn og funktion for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen. |
| --- | --- |

—

Navn og funktion for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

| — | Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den mængde fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse
  (Taric-tillægskode)] i [det pågældende land/de pågældende lande]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
| --- | --- |

—

Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den mængde fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende mere end 20 vægtprocent fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse
  (Taric-tillægskode)] i [det pågældende land/de pågældende lande]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

---

BILAG III

Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og være udformet på følgende måde:

| — | Navn og funktion for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen. |
| --- | --- |

—

Navn og funktion for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

| — | Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den mængde fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse
  (Taric-tillægskode)] i Amerikas Forenede Stater. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
| --- | --- |

—

Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den mængde fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som »biodiesel«, både i ren form og i blandinger indeholdende 20 vægtprocent eller mindre fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af [virksomhedens navn og adresse
  (Taric-tillægskode)] i Amerikas Forenede Stater. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/99

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1268

af 29. juli 2021

om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 71, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande.

| (2) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (2) blev vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2016/429, og den foreskriver særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der skal anvendes i et begrænset tidsrum af de medlemsstater, der er opført i samme forordnings bilag I (de berørte medlemsstater), i de restriktionszoner I, II og III, der er opført i samme bilag. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (2) blev vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2016/429, og den foreskriver særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der skal anvendes i et begrænset tidsrum af de medlemsstater, der er opført i samme forordnings bilag I (de berørte medlemsstater), i de restriktionszoner I, II og III, der er opført i samme bilag.

| (3) | De områder, der er opført som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, beror på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1205 (3) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i Polen og Tyskland. |
| --- | --- |

(3)

De områder, der er opført som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, beror på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1205 (3) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i Polen og Tyskland.

| (4) | Eventuelle ændringer af restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør baseres på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i de områder, der er berørt af sygdommen, og den generelle epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i den berørte medlemsstat, risikoniveauet for yderligere spredning af sygdommen samt videnskabeligt baserede principper og kriterier for geografisk afgrænsning af zoner på grund af afrikansk svinepest og Unionens retningslinjer, som er aftalt med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og som er offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (4). Sådanne ændringer bør også tage hensyn til internationale standarder såsom Verdensorganisationen for Dyresundheds sundhedskodeks for terrestriske dyr (5) og begrundelser for zoneinddeling, som de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder har fremlagt. |
| --- | --- |

(4)

Eventuelle ændringer af restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør baseres på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i de områder, der er berørt af sygdommen, og den generelle epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i den berørte medlemsstat, risikoniveauet for yderligere spredning af sygdommen samt videnskabeligt baserede principper og kriterier for geografisk afgrænsning af zoner på grund af afrikansk svinepest og Unionens retningslinjer, som er aftalt med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og som er offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (4). Sådanne ændringer bør også tage hensyn til internationale standarder såsom Verdensorganisationen for Dyresundheds sundhedskodeks for terrestriske dyr (5) og begrundelser for zoneinddeling, som de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder har fremlagt.

| (5) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2021/1205 har der været nye udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede og vildtlevende svin i Polen og hos vildtlevende svin i Slovakiet og Tyskland. |
| --- | --- |

(5)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2021/1205 har der været nye udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede og vildtlevende svin i Polen og hos vildtlevende svin i Slovakiet og Tyskland.

| (6) | I juli 2021 blev der konstateret adskillige udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distrikterne żuromiński og mławski i Polen i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af andre restriktionszoner I omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud. |
| --- | --- |

(6)

I juli 2021 blev der konstateret adskillige udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distrikterne żuromiński og mławski i Polen i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af andre restriktionszoner I omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud.

| (7) | Derudover blev der i juli 2021 konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distriktet nowomiejski i Polen i et område, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Dette udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i nævnte bilag, og som er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone II, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone I omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud. |
| --- | --- |

(7)

Derudover blev der i juli 2021 konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distriktet nowomiejski i Polen i et område, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Dette udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i nævnte bilag, og som er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone II, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone I omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud.

| (8) | I juli 2021 blev der endvidere konstateret adskillige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i distrikterne gorzowski og leszczyński i Polen i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af andre restriktionszoner I omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud. |
| --- | --- |

(8)

I juli 2021 blev der endvidere konstateret adskillige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i distrikterne gorzowski og leszczyński i Polen i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af andre restriktionszoner I omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud.

| (9) | I juli 2021 blev der desuden konstateret en række udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionen Banskobystrický i Slovakiet i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Slovakiet, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af de områder, der er opført som restriktionszone II og er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af andre restriktionszoner I omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud. |
| --- | --- |

(9)

I juli 2021 blev der desuden konstateret en række udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionen Banskobystrický i Slovakiet i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Slovakiet, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af de områder, der er opført som restriktionszone II og er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af andre restriktionszoner I omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud.

| (10) | I juli 2021 blev der desuden konstateret adskillige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i delstaten Brandenburg i Tyskland i et område, der for øjeblikket er opført som restriktionszone III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af områder, der for øjeblikket er opført i restriktionszone I. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Tyskland, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af de områder, der er opført som restriktionszone III og er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af andre restriktionszoner I omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud. |
| --- | --- |

(10)

I juli 2021 blev der desuden konstateret adskillige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i delstaten Brandenburg i Tyskland i et område, der for øjeblikket er opført som restriktionszone III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af områder, der for øjeblikket er opført i restriktionszone I. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Tyskland, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af de områder, der er opført som restriktionszone III og er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af andre restriktionszoner I omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud.

| (11) | Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede og vildtlevende svin i Polen og hos vildtlevende svin i Slovakiet og Tyskland og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen er zoneinddelingen i disse tre medlemsstater blevet revurderet og ajourført. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger også blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(11)

Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede og vildtlevende svin i Polen og hos vildtlevende svin i Slovakiet og Tyskland og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen er zoneinddelingen i disse tre medlemsstater blevet revurderet og ajourført. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger også blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605.

| (12) | For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Polen, Slovakiet og Tyskland afgrænses nye restriktionszoner af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Da situationen med hensyn til afrikansk svinepest er meget dynamisk i Unionen, er der ved afgrænsningen af disse nye restriktionszoner taget hensyn til situationen i de omkringliggende områder. |
| --- | --- |

(12)

For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Polen, Slovakiet og Tyskland afgrænses nye restriktionszoner af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Da situationen med hensyn til afrikansk svinepest er meget dynamisk i Unionen, er der ved afgrænsningen af disse nye restriktionszoner taget hensyn til situationen i de omkringliggende områder.

| (13) | Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 ved nærværende forordning, får virkning snarest muligt. |
| --- | --- |

(13)

Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 ved nærværende forordning, får virkning snarest muligt.

| (14) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 af 7. april 2021 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 129 af 15.4.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1205 af 20. juli 2021 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 261 af 22.7.2021, s. 8).

3

(4)  Working Document SANTE/7112/2015/Rev. 3 »Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation«. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

(5)  OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr, 28. udgave, 2019. ISBN for bind I: 978-92-95108-85-1, ISBN for bind II: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/

5

---

BILAG

Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 affattes således:

"BILAG I

RESTRIKTIONSZONER

DEL I

1.   Tyskland

Følgende restriktionszoner I i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine

| — | Gemeinde Neu Zauche |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel

| — | Gemeinde Spreewaldheide |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide

| — | Gemeinde Straupitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen westlich der L 37 |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen westlich der L 37

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37

| — | Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37

| — | Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin — westlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin — westlich der L 37

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz)

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf

| — | Gemeine Garzau-Garzin |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin

| — | Gemeinde Waldsieversdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark) |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark)

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246,

| — | Gemeinde Reichenwalde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel,

| — | Gemeinde Langewahl nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl nördlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12,

| — | Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde

| — | Gemeinde Peitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz

| — | Gemeinde Tauer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer

| — | Gemeinde Turnow-Preilack |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack

| — | Gemeinde Drachhausen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow

| — | Gemeinde Drehnow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose

| — | Gemeinde Teichland |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland

| — | Gemeinde Dissen-Striesow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow

| — | Gemeinde Heinersbrück |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück

| — | Gemeinde Briesen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau östlich der B 98,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Beiersdorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Beiersdorf,

| — | Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz,

| — | Gemeinde Dürrhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrhennersdorf,

| — | Gemeinde Großschönau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschönau,

| — | Gemeinde Großschweidnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschweidnitz,

| — | Gemeinde Hainewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hainewalde,

| — | Gemeinde Kurort Jonsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kurort Jonsdorf,

| — | Gemeinde Kottmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kottmar,

| — | Gemeinde Lawalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawalde,

| — | Gemeinde Leutersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leutersdorf,

| — | Gemeinde Mittelherwigsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mittelherwigsdorf,

| — | Gemeinde Oderwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderwitz,

| — | Gemeinde Olbersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Olbersdorf,

| — | Gemeinde Oppach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oppach,

| — | Gemeinde Oybin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oybin,

| — | Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönbach,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Herrnhut, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Herrnhut,

| — | Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Seifhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Seifhennersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Zittau. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Zittau.

2.   Estland

Følgende restriktionszoner I i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grækenland

Følgende restriktionszoner I i Grækenland:

| — | i den regionale enhed Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality)

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality)

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality)

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality)

| — | i den regionale enhed Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality)

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality) |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality)

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality) |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality)

| — | i den regionale enhed Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality)

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality)

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality)

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality)

| — | i den regionale enhed Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality)

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality)

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality)

| — | i den regionale enhed Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality)

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality)

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Letland

Følgende restriktionszoner I i Letland:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Litauen

Følgende restriktionszoner I i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Ungarn

Følgende restriktionszoner I i Ungarn:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950 |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek telejs területe |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek telejs területe

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polen

Følgende restriktionszoner I i Polen:

| — | w województwie kujawsko - pomorskim: |
| --- | --- |

—

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki

| — | powiat miejski Ostrołęka |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim

| — | powiat miejski Płock |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock

| — | powiat ciechanowski |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim

| — | powiat sierpecki |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki

| — | gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim

| — | gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski

| — | powiat makowski |
| --- | --- |

—

powiat makowski

| — | powiat pułtuski |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski

| — | powiat wyszkowski |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski

| — | powiat węgrowski |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim

| — | powiat miejski Radom |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim

| — | powiat gostyniński |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim

| — | powiat miejski Przemyśl |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim

| — | powiat łańcucki |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat sandomierski |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko — Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko — Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim

| — | powiat ostrowiecki |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim

| — | powiat miejski Skierniewice |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim

| — | powiat gdański |
| --- | --- |

—

powiat gdański

| — | Miasto Gdańsk |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk

| — | powiat tczewski |
| --- | --- |

—

powiat tczewski

| — | powiat kwidzyński |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński

w województwie lubuskim:

| — | część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat oleśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat oleśnicki,

| — | powiat wrocławski, |
| --- | --- |

—

powiat wrocławski,

| — | powiat średzki, |
| --- | --- |

—

powiat średzki,

| — | powiat legnicki, |
| --- | --- |

—

powiat legnicki,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat wołowski, |
| --- | --- |

—

powiat wołowski,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat złotoryjski, |
| --- | --- |

—

powiat złotoryjski,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gmina Chocianów w powiecie polkowickim |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów w powiecie polkowickim

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat krotoszyński, |
| --- | --- |

—

powiat krotoszyński,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim

| — | powiat miejski Poznań |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim

| — | gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim

| — | powiat pleszewski |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner I i Slovakiet:

| — | the whole district of Snina |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

DEL II

1.   Bulgarien

Følgende restriktionszoner II i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo

| — | the whole region of Yambol |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol

| — | the whole region of Stara Zagora |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora

| — | the whole region of Pernik |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik

| — | the whole region of Kyustendil |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil

| — | the whole region of Plovdiv |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv

| — | the whole region of Pazardzhik |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik

| — | the whole region of Smolyan |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan

| — | the whole region of Dobrich |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich

| — | the whole region of Sofia city |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city

| — | the whole region of Sofia Province |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province

| — | the whole region of Blagoevgrad |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad

| — | the whole region of Razgrad |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad

| — | the whole region of Kardzhali |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Tyskland

Følgende restriktionszoner II i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal

| — | Gemeinde Neuzelle |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle

| — | Gemeinde Neißemünde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde

| — | Gemeinde Lawitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt

| — | Gemeinde Vogelsang |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang

| — | Gemeinde Ziltendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf

| — | Gemeinde Wiesenau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau

| — | Gemeinde Friedland |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose

| — | Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd

| — | Gemeinde Ragow-Merz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz

| — | Gemeinde Beeskow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl südlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück südlich der A12,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz

| — | Gemeinde Lieberose |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland,

| — | Gemeinde Golzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow

| — | Gemeinde Küstriner Vorland |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland

| — | Gemeinde Alt Tucheband |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband

| — | Gemeinde Reitwein |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein

| — | Gemeinde Podelzig |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Vierlinden |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe

| — | Gemeinde Lietzen östlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen östlich der L 37

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37

| — | Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37

| — | Gemeinde Treplin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin

| — | Gemeinde Lebus |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder) |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder)

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B 96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B 96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B 96,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B 96,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B 97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B 97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L.,

| — | Gemeinde Gablenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Hähnichen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen

| — | Gemeinde Hohendubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau,

| — | Gemeinde Horka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka,

| — | Gemeinde Kodersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf,

| — | Gemeinde Königshain |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf

| — | Gemeinde Markersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf,

| — | Gemeinde Mücka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka,

| — | Gemeinde Neißeaue |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue

| — | Gemeinde Quitzdorf am See |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See

| — | Gemeinde Rietschen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen

| — | Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schleife, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schöpstal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Stadt Görlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Görlitz,

| — | Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Niesky,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616,

| — | Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L.

| — | Gemeinde Trebendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf,

| — | Gemeinde Vierkirchen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen,

| — | Gemeinde Waldhufen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen,

| — | Gemeinde Weißkeißel. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel.

3.   Estland

Følgende restriktionszoner II i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Letland

Følgende restriktionszoner II i Letland:

| — | Ādažu novads |
| --- | --- |

—

Ādažu novads

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta

| — | Aglonas novads |
| --- | --- |

—

Aglonas novads

| — | Aizkraukles novads |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads

| — | Aknīstes novads |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads

| — | Alojas novads |
| --- | --- |

—

Alojas novads

| — | Alsungas novads |
| --- | --- |

—

Alsungas novads

| — | Alūksnes novads |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads

| — | Amatas novads |
| --- | --- |

—

Amatas novads

| — | Apes novads |
| --- | --- |

—

Apes novads

| — | Auces novads |
| --- | --- |

—

Auces novads

| — | Babītes novads |
| --- | --- |

—

Babītes novads

| — | Baldones novads |
| --- | --- |

—

Baldones novads

| — | Baltinavas novads |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads

| — | Balvu novads |
| --- | --- |

—

Balvu novads

| — | Bauskas novads |
| --- | --- |

—

Bauskas novads

| — | Beverīnas novads |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads

| — | Brocēnu novads |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads

| — | Burtnieku novads |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads

| — | Carnikavas novads |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads

| — | Ciblas novads |
| --- | --- |

—

Ciblas novads

| — | Dagdas novads |
| --- | --- |

—

Dagdas novads

| — | Daugavpils novads |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads

| — | Dobeles novads |
| --- | --- |

—

Dobeles novads

| — | Dundagas novads |
| --- | --- |

—

Dundagas novads

| — | Durbes novads |
| --- | --- |

—

Durbes novads

| — | Engures novads |
| --- | --- |

—

Engures novads

| — | Ērgļu novads |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads

| — | Garkalnes novads |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts

| — | Gulbenes novads |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads

| — | Iecavas novads |
| --- | --- |

—

Iecavas novads

| — | Ikšķiles novads |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads

| — | Ilūkstes novads |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads

| — | Inčukalna novads |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads

| — | Jaunjelgavas novads |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads

| — | Jaunpiebalgas novads |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads

| — | Jaunpils novads |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads

| — | Jēkabpils novads |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads

| — | Jelgavas novads |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads

| — | Kandavas novads |
| --- | --- |

—

Kandavas novads

| — | Kārsavas novads |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads

| — | Ķeguma novads |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads

| — | Ķekavas novads |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads

| — | Kocēnu novads |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads

| — | Kokneses novads |
| --- | --- |

—

Kokneses novads

| — | Krāslavas novads |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads

| — | Krimuldas novads |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads

| — | Krustpils novads |
| --- | --- |

—

Krustpils novads

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta

| — | Lielvārdes novads |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads

| — | Līgatnes novads |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads

| — | Limbažu novads |
| --- | --- |

—

Limbažu novads

| — | Līvānu novads |
| --- | --- |

—

Līvānu novads

| — | Lubānas novads |
| --- | --- |

—

Lubānas novads

| — | Ludzas novads |
| --- | --- |

—

Ludzas novads

| — | Madonas novads |
| --- | --- |

—

Madonas novads

| — | Mālpils novads |
| --- | --- |

—

Mālpils novads

| — | Mārupes novads |
| --- | --- |

—

Mārupes novads

| — | Mazsalacas novads |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads

| — | Mērsraga novads |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads

| — | Naukšēnu novads |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads

| — | Neretas novads |
| --- | --- |

—

Neretas novads

| — | Ogres novads |
| --- | --- |

—

Ogres novads

| — | Olaines novads |
| --- | --- |

—

Olaines novads

| — | Ozolnieku novads |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads

| — | Pārgaujas novads |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta

| — | Pļaviņu novads |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads

| — | Preiļu novads |
| --- | --- |

—

Preiļu novads

| — | Priekules novads |
| --- | --- |

—

Priekules novads

| — | Priekuļu novads |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads

| — | Raunas novads |
| --- | --- |

—

Raunas novads

| — | republikas pilsēta Daugavpils |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils

| — | republikas pilsēta Jelgava |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala

| — | republikas pilsēta Rēzekne |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne

| — | republikas pilsēta Valmiera |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera

| — | Rēzeknes novads |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads

| — | Riebiņu novads |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads

| — | Rojas novads |
| --- | --- |

—

Rojas novads

| — | Ropažu novads |
| --- | --- |

—

Ropažu novads

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts

| — | Rugāju novads |
| --- | --- |

—

Rugāju novads

| — | Rundāles novads |
| --- | --- |

—

Rundāles novads

| — | Rūjienas novads |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads

| — | Salacgrīvas novads |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads

| — | Salas novads |
| --- | --- |

—

Salas novads

| — | Salaspils novads |
| --- | --- |

—

Salaspils novads

| — | Saldus novads |
| --- | --- |

—

Saldus novads

| — | Saulkrastu novads |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads

| — | Sējas novads |
| --- | --- |

—

Sējas novads

| — | Siguldas novads |
| --- | --- |

—

Siguldas novads

| — | Skrīveru novads |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes

| — | Smiltenes novads |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes

| — | Strenču novads |
| --- | --- |

—

Strenču novads

| — | Talsu novads |
| --- | --- |

—

Talsu novads

| — | Tērvetes novads |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads

| — | Tukuma novads |
| --- | --- |

—

Tukuma novads

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106 |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106

| — | Valkas novads |
| --- | --- |

—

Valkas novads

| — | Varakļānu novads |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads

| — | Vārkavas novads |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads

| — | Vecpiebalgas novads |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads

| — | Vecumnieku novads |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads

| — | Ventspils novads |
| --- | --- |

—

Ventspils novads

| — | Viesītes novads |
| --- | --- |

—

Viesītes novads

| — | Viļakas novads |
| --- | --- |

—

Viļakas novads

| — | Viļānu novads |
| --- | --- |

—

Viļānu novads

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litauen

Følgende restriktionszoner II i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė

| — | Alytaus rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė

| — | Anykščių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė

| — | Akmenės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė

| — | Birštono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė

| — | Biržų miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė

| — | Biržų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė

| — | Druskininkų savivaldybė |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė

| — | Elektrėnų savivaldybė |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė

| — | Ignalinos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė

| — | Jonavos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė

| — | Joniškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė

| — | Kalvarijos savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė

| — | Kauno miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907 |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907

| — | Kazlų rūdos savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė

| — | Kelmės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032 |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos

| — | Kupiškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė

| — | Kretingos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė

| — | Lazdijų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė

| — | Marijampolės savivaldybė |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė

| — | Mažeikių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė

| — | Molėtų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė

| — | Pagėgių savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė

| — | Pakruojo rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė

| — | Panevėžio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė

| — | Panevėžio miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė

| — | Pasvalio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė

| — | Radviliškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė

| — | Rietavo savivaldybė |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė

| — | Prienų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos

| — | Rokiškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos

| — | Šakių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė

| — | Šiaulių miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė

| — | Šiaulių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė

| — | Šilutės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė

| — | Širvintų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė

| — | Šilalės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė

| — | Švenčionių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė

| — | Tauragės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė

| — | Telšių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė

| — | Trakų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė

| — | Ukmergės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė

| — | Utenos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė

| — | Varėnos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė

| — | Vilniaus miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė

| — | Vilniaus rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė

| — | Visagino savivaldybė |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungarn

Følgende restriktionszoner II i Ungarn:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polen

Følgende restriktionszoner II i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim

| — | powiat elbląski |
| --- | --- |

—

powiat elbląski

| — | powiat miejski Elbląg |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg

| — | powiat gołdapski |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski

| — | powiat piski |
| --- | --- |

—

powiat piski

| — | powiat bartoszycki |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki

| — | powiat olecki |
| --- | --- |

—

powiat olecki

| — | powiat giżycki |
| --- | --- |

—

powiat giżycki

| — | powiat braniewski |
| --- | --- |

—

powiat braniewski

| — | powiat kętrzyński |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski

| — | powiat węgorzewski |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski

| — | gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim,

| — | część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski |
| --- | --- |

—

powiat bielski

| — | powiat grajewski |
| --- | --- |

—

powiat grajewski

| — | powiat moniecki |
| --- | --- |

—

powiat moniecki

| — | powiat sejneński |
| --- | --- |

—

powiat sejneński

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim

| — | powiat miejski Łomża |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża

| — | część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat hajnowski |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki |
| --- | --- |

—

powiat białostocki

| — | powiat suwalski |
| --- | --- |

—

powiat suwalski

| — | powiat miejski Suwałki |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki

| — | powiat augustowski |
| --- | --- |

—

powiat augustowski

| — | powiat sokólski |
| --- | --- |

—

powiat sokólski

| — | powiat miejski Białystok |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim

| — | powiat miejski Siedlce |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim

| — | powiat łosicki |
| --- | --- |

—

powiat łosicki

| — | powiat sochaczewski |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim

| — | powiat kozienicki |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim

| — | powiat nowodworski |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim

| — | powiat otwocki |
| --- | --- |

—

powiat otwocki

| — | powiat warszawski zachodni |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni

| — | powiat legionowski |
| --- | --- |

—

powiat legionowski

| — | powiat piaseczyński |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński

| — | powiat pruszkowski |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski

| — | powiat grójecki |
| --- | --- |

—

powiat grójecki

| — | powiat grodziski |
| --- | --- |

—

powiat grodziski

| — | powiat żyrardowski |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski

| — | powiat białobrzeski |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski

| — | powiat przysuski |
| --- | --- |

—

powiat przysuski

| — | powiat miejski Warszawa |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski |
| --- | --- |

—

powiat bialski

| — | powiat miejski Biała Podlaska |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim

| — | powiat lubelski |
| --- | --- |

—

powiat lubelski

| — | powiat miejski Lublin |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim

| — | powiat łęczyński |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński

| — | powiat świdnicki |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim

| — | gminy Chełm, Ruda — Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda — Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim

| — | powiat miejski Chełm |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm

| — | powiat kraśnicki |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki

| — | powiat opolski |
| --- | --- |

—

powiat opolski

| — | powiat parczewski |
| --- | --- |

—

powiat parczewski

| — | powiat włodawski |
| --- | --- |

—

powiat włodawski

| — | powiat radzyński |
| --- | --- |

—

powiat radzyński

| — | powiat miejski Zamość |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka — Blizna w powiecie ropczycko — sędziszowskim |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka — Blizna w powiecie ropczycko — sędziszowskim

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim

| — | powiat tarnobrzeski |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim

| — | część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim

w województwie lubuskim:

| — | gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski |
| --- | --- |

—

powiat żarski

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki |
| --- | --- |

—

powiat obornicki

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim

| — | gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner II i Slovakiet:

| — | the whole district of Gelnica |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves

| — | the whole district of Levoča |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce

| — | the whole district of Košice-okolie |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie

| — | the whole district of Rožnava |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava

| — | the whole city of Košice |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice

| — | the whole district of Sobrance |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance

| — | the whole district of Vranov nad Topľou |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou

| — | the whole district of Humenné |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné

| — | the whole district of Prešov |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce

| — | the whole district of Bardejov |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov

| — | the whole district of Stará Ľubovňa |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa

| — | the whole district of Revúca |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca

| — | the whole district of Rimavská Sobota |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen

| — | the whole district of Detva |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

DEL III

1.   Bulgarien

Følgende restriktionszoner III i Bulgarien:

| — | the whole region of Gabrovo |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo

| — | the whole region of Lovech |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech

| — | the whole region of Montana |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene, |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene,

| — | the whole municipality of Gulyantzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi,

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia,

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik,

| — | the whole municipality of Iskar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar,

| — | the whole municipality of Knezha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha,

| — | the whole municipality of Nikopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol,

| — | the whole municipality of Pordim, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim,

| — | the whole municipality of Cherven bryag |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav

| — | the whole municipality of Venetz |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz

| — | the whole municipality of Varbitza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza

| — | the whole municipality of Kaolinovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo

| — | the whole municipality of Novi pazar |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar

| — | the whole municipality of Smyadovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo

| — | the whole municipality of Hitrino |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar

| — | the whole municipality of Glavinitsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa

| — | the whole municipality of Dulov |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulov

| — | the whole municipality of Kaynardzha |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha

| — | the whole municipality of Tutrakan |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel

| — | the whole municipality of Nova Zagora |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora

| — | the whole municipality of Tvarditza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo

| — | the whole municipality of Omurtag |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag

| — | the whole municipality of Opaka |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka

| — | the Vidin region






  — | the whole municipality of Belogradchik |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region

—

the whole municipality of Belogradchik

| — | the whole municipality of Boynitza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza

| — | the whole municipality of Bregovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo

| — | the whole municipality of Gramada |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada

| — | the whole municipality of Dimovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo

| — | the whole municipality of Kula |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula

| — | the whole municipality of Makresh |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh

| — | the whole municipality of Novo selo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo

| — | the whole municipality of Ruzhintzi |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi

| — | the whole municipality of Chuprene |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza

| — | the whole municipality of Elena |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena

| — | the whole municipality of Zlataritza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza

| — | the whole municipality of Lyaskovetz |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz

| — | the whole municipality of Pavlikeni |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni

| — | the whole municipality of Polski Trambesh |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh

| — | the whole municipality of Strazhitza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza

| — | the whole municipality of Suhindol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol

| — | the whole region of Vratza |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren

| — | the whole municipality of Beloslav |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav

| — | the whole municipality of Byala |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik

| — | the whole municipality of Devnya |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya

| — | the whole municipality of Dalgopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol

| — | the whole municipality of Provadia |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia

| — | the whole municipality of Suvorovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo

| — | the whole municipality of Varna |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna

| — | the whole municipality of Vetrino |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas

| — | the whole municipality of Kameno |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo

| — | the whole municipality of Primorsko |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko

| — | the whole municipality of Sozopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol

| — | the whole municipality of Sredets |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets

| — | the whole municipality of Tsarevo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo

| — | the whole municipality of Sungurlare |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare

| — | the whole municipality of Ruen |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Tyskland

Følgende restriktionszoner III i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Spree Neiße:






  — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree Neiße:

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf,

| — | Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Döbern |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Felixsee |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar,

| — | Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin,

| — | Gemeinde Letschin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier,

| — | Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder,

| — | Gemeinde Zechin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ.

3.   Italien

Følgende restriktionszoner III i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

4.   Letland

Følgende restriktionszoner III i Letland:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296 |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296 |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

5.   Litauen

Følgende restriktionszoner III i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907 |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032 |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

6.   Polen

Følgende restriktionszoner III i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | powiat działdowski, |
| --- | --- |

—

powiat działdowski,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | powiat iławski, |
| --- | --- |

—

powiat iławski,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim

| — | powiat miejski Olsztyn |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim

| — | część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów — Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów — Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim

| — | powiat biłgorajski |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski

| — | powiat hrubieszowski |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim

w województwie lubuskim:

| — | powiat słubicki |
| --- | --- |

—

powiat słubicki

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski |
| --- | --- |

—

powiat wschowski

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat żagański |
| --- | --- |

—

powiat żagański

| — | powiat miejski Zielona Góra |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim,

w województwie łódzkim:

| — | gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie podlaskim:

| — | gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

7.   Rumænien

Følgende restriktionszoner III i Rumænien:

| — | Zona orașului București |
| --- | --- |

—

Zona orașului București

| — | Județul Constanța |
| --- | --- |

—

Județul Constanța

| — | Județul Satu Mare |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare

| — | Județul Tulcea |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea

| — | Județul Bacău |
| --- | --- |

—

Județul Bacău

| — | Județul Bihor |
| --- | --- |

—

Județul Bihor

| — | Județul Bistrița Năsăud |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud

| — | Județul Brăila |
| --- | --- |

—

Județul Brăila

| — | Județul Buzău |
| --- | --- |

—

Județul Buzău

| — | Județul Călărași |
| --- | --- |

—

Județul Călărași

| — | Județul Dâmbovița |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița

| — | Județul Galați |
| --- | --- |

—

Județul Galați

| — | Județul Giurgiu |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu

| — | Județul Ialomița |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița

| — | Județul Ilfov |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov

| — | Județul Prahova |
| --- | --- |

—

Județul Prahova

| — | Județul Sălaj |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui

| — | Județul Vrancea |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea

| — | Județul Teleorman |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman

| — | Judeţul Mehedinţi |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi

| — | Județul Gorj |
| --- | --- |

—

Județul Gorj

| — | Județul Argeș |
| --- | --- |

—

Județul Argeș

| — | Județul Olt |
| --- | --- |

—

Județul Olt

| — | Județul Dolj |
| --- | --- |

—

Județul Dolj

| — | Județul Arad |
| --- | --- |

—

Județul Arad

| — | Județul Timiș |
| --- | --- |

—

Județul Timiș

| — | Județul Covasna |
| --- | --- |

—

Județul Covasna

| — | Județul Brașov |
| --- | --- |

—

Județul Brașov

| — | Județul Botoșani |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani

| — | Județul Vâlcea |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea

| — | Județul Iași |
| --- | --- |

—

Județul Iași

| — | Județul Hunedoara |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara

| — | Județul Alba |
| --- | --- |

—

Județul Alba

| — | Județul Sibiu |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu

| — | Județul Caraș-Severin |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin

| — | Județul Neamț |
| --- | --- |

—

Județul Neamț

| — | Județul Harghita |
| --- | --- |

—

Județul Harghita

| — | Județul Mureș |
| --- | --- |

—

Județul Mureș

| — | Județul Cluj |
| --- | --- |

—

Județul Cluj

| — | Județul Maramureș. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureș.

8.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner III i Slovakiet:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov

---

DIREKTIVER

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/137

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE DIREKTIV (EU) 2021/1269

af 21. april 2021

om ændring af delegeret direktiv (EU) 2017/593 for så vidt angår integration af bæredygtighedsfaktorer i produktstyringsforpligtelserne

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (1), særlig artikel 16, stk. 12, og artikel 24, stk. 13, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling.

| (2) | I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering. |
| --- | --- |

(2)

I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering.

| (3) | I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. |
| --- | --- |

(3)

I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst.

| (4) | En korrekt gennemførelse af handlingsplanen fremmer investorernes efterspørgsel efter bæredygtige investeringer. Det er derfor nødvendigt at præcisere, at der skal tages hensyn til bæredygtighedsfaktorer og bæredygtighedsrelaterede mål i forbindelse med de produktstyringskrav, der er fastsat i Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2017/593 (5). |
| --- | --- |

(4)

En korrekt gennemførelse af handlingsplanen fremmer investorernes efterspørgsel efter bæredygtige investeringer. Det er derfor nødvendigt at præcisere, at der skal tages hensyn til bæredygtighedsfaktorer og bæredygtighedsrelaterede mål i forbindelse med de produktstyringskrav, der er fastsat i Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2017/593 (5).

| (5) | Investeringsselskaber, der konstruerer og distribuerer finansielle instrumenter, bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer i produktgodkendelsesprocessen for hvert enkelt finansielt instrument og i andre produktstyrings- og -tilsynsordninger for hvert enkelt finansielt instrument, der er beregnet til at blive distribueret til kunder, der søger finansielle instrumenter med en bæredygtighedsrelateret profil. |
| --- | --- |

(5)

Investeringsselskaber, der konstruerer og distribuerer finansielle instrumenter, bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer i produktgodkendelsesprocessen for hvert enkelt finansielt instrument og i andre produktstyrings- og -tilsynsordninger for hvert enkelt finansielt instrument, der er beregnet til at blive distribueret til kunder, der søger finansielle instrumenter med en bæredygtighedsrelateret profil.

| (6) | I betragtning af at målgruppen bør afgrænses med en tilstrækkelig høj detaljeringsgrad, bør det ikke være tilstrækkeligt med en generel erklæring om, at et finansielt instrument har en bæredygtighedsrelateret profil. Investeringsselskaber, der konstruerer og distribuerer finansielle instrumenter, bør snarere præcisere, hvilken gruppe af kunder med bæredygtighedsrelaterede mål det finansielle instrument forventes at blive distribueret til. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af at målgruppen bør afgrænses med en tilstrækkelig høj detaljeringsgrad, bør det ikke være tilstrækkeligt med en generel erklæring om, at et finansielt instrument har en bæredygtighedsrelateret profil. Investeringsselskaber, der konstruerer og distribuerer finansielle instrumenter, bør snarere præcisere, hvilken gruppe af kunder med bæredygtighedsrelaterede mål det finansielle instrument forventes at blive distribueret til.

| (7) | For at sikre, at finansielle instrumenter med bæredygtighedsfaktorer fortsat er let tilgængelige også for kunder, der ikke har bæredygtighedspræferencer, bør investeringsselskaber ikke være forpligtet til at identificere grupper af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger det finansielle instrument med bæredygtighedsfaktorer ikke er kompatibelt med. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at finansielle instrumenter med bæredygtighedsfaktorer fortsat er let tilgængelige også for kunder, der ikke har bæredygtighedspræferencer, bør investeringsselskaber ikke være forpligtet til at identificere grupper af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger det finansielle instrument med bæredygtighedsfaktorer ikke er kompatibelt med.

| (8) | Et finansielt instruments bæredygtighedsfaktorer bør præsenteres på en gennemsigtig måde, således at distributøren kan give sine kunder eller potentielle kunder de relevante oplysninger. |
| --- | --- |

(8)

Et finansielt instruments bæredygtighedsfaktorer bør præsenteres på en gennemsigtig måde, således at distributøren kan give sine kunder eller potentielle kunder de relevante oplysninger.

| (9) | Delegeret direktiv (EU) 2017/593 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(9)

Delegeret direktiv (EU) 2017/593 bør derfor ændres —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer af delegeret direktiv (EU) 2017/593

I delegeret direktiv (EU) 2017/593 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1 tilføjes følgende som stk. 5:

  »5.   Ved »bæredygtighedsfaktorer« forstås bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1).


  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

1)

I artikel 1 tilføjes følgende som stk. 5:

»5.   Ved »bæredygtighedsfaktorer« forstås bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1).

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).«
  "

*1

| 2) | Artikel 9 ændres således:






  a) | Stk. 9, første afsnit, affattes således:

  »9.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne med en tilstrækkelig høj detaljeringsgrad afgrænser den potentielle målgruppe for hvert finansielt instrument og præciserer de(n) type(r) kunde(r), hvis behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, det finansielle instrument er foreneligt med. Som led i denne proces skal selskabet afgrænse enhver gruppe af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger det finansielle instrument ikke er foreneligt med, undtagen hvis finansielle instrumenter omfatter bæredygtighedsfaktorer. Hvis investeringsselskaberne samarbejder om at konstruere et finansielt instrument, er det kun nødvendigt at afgrænse én målgruppe.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 9 ændres således:

a)

Stk. 9, første afsnit, affattes således:

»9.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne med en tilstrækkelig høj detaljeringsgrad afgrænser den potentielle målgruppe for hvert finansielt instrument og præciserer de(n) type(r) kunde(r), hvis behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, det finansielle instrument er foreneligt med. Som led i denne proces skal selskabet afgrænse enhver gruppe af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger det finansielle instrument ikke er foreneligt med, undtagen hvis finansielle instrumenter omfatter bæredygtighedsfaktorer. Hvis investeringsselskaberne samarbejder om at konstruere et finansielt instrument, er det kun nødvendigt at afgrænse én målgruppe.«

| b) | Stk. 11 affattes således:

  »11.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne fastslår, om et finansielt instrument opfylder målgruppens identificerede behov, karakteristika og målsætninger, bl.a. ved at undersøge:






  a) | om det finansielle instruments risk/reward-profil er i overensstemmelse med målgruppens |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 11 affattes således:

»11.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne fastslår, om et finansielt instrument opfylder målgruppens identificerede behov, karakteristika og målsætninger, bl.a. ved at undersøge:

a)

om det finansielle instruments risk/reward-profil er i overensstemmelse med målgruppens

| b) | om det finansielle instruments eventuelle bæredygtighedsfaktorer er i overensstemmelse med målgruppen |
| --- | --- |

b)

om det finansielle instruments eventuelle bæredygtighedsfaktorer er i overensstemmelse med målgruppen

| c) | om udformningen af det finansielle instrument er motiveret af elementer, der er til fordel for kunden, og ikke af en forretningsmodel, der beror på dårlige resultater for kunderne for at være rentabel.« |
| --- | --- |

c)

om udformningen af det finansielle instrument er motiveret af elementer, der er til fordel for kunden, og ikke af en forretningsmodel, der beror på dårlige resultater for kunderne for at være rentabel.«

| c) | I stk. 13 tilføjes følgende som andet afsnit:

  »Det finansielle instruments bæredygtighedsfaktorer skal præsenteres på en gennemsigtig måde og give distributørerne de relevante oplysninger med henblik på behørig hensyntagen til kundens eller den potentielle kundes bæredygtighedsrelaterede mål.« |
| --- | --- |

c)

I stk. 13 tilføjes følgende som andet afsnit:

»Det finansielle instruments bæredygtighedsfaktorer skal præsenteres på en gennemsigtig måde og give distributørerne de relevante oplysninger med henblik på behørig hensyntagen til kundens eller den potentielle kundes bæredygtighedsrelaterede mål.«

| d) | Stk. 14 affattes således:

  »14.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne regelmæssigt revurderer de finansielle instrumenter, de konstruerer, under hensyntagen til eventuelle begivenheder, som materielt kunne påvirke de potentielle risici for den afgrænsede målgruppe. Investeringsselskaberne skal se nærmere på, om det finansielle instrument fortsat opfylder målgruppens behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og om det distribueres til målgruppen eller når ud til kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger det finansielle instrument ikke er foreneligt med.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 14 affattes således:

»14.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne regelmæssigt revurderer de finansielle instrumenter, de konstruerer, under hensyntagen til eventuelle begivenheder, som materielt kunne påvirke de potentielle risici for den afgrænsede målgruppe. Investeringsselskaberne skal se nærmere på, om det finansielle instrument fortsat opfylder målgruppens behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og om det distribueres til målgruppen eller når ud til kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger det finansielle instrument ikke er foreneligt med.«

| 3) | Artikel 10 ændres således:






  a) | Stk. 2, første afsnit, affattes således:

  »2.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne har etableret passende produktstyringsordninger til sikring af, at de produkter og tjenesteydelser, de agter at udbyde eller anbefale, er forenelige med en afgrænset målgruppes behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og at den tilsigtede distributionsstrategi er i overensstemmelse med den afgrænsede målgruppe. Investeringsselskaberne skal på passende vis identificere og vurdere omstændighederne og behovene hos de kunder, som de har til hensigt at fokusere på, for at sikre, at kundernes interesser ikke kompromitteres som følge af kommercielt pres eller finansieringspres. Som led i denne proces skal investeringsselskaberne afgrænse enhver gruppe af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger produktet eller tjenesteydelsen ikke er foreneligt med, undtagen hvis finansielle instrumenter omfatter bæredygtighedsfaktorer«. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 10 ændres således:

a)

Stk. 2, første afsnit, affattes således:

»2.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne har etableret passende produktstyringsordninger til sikring af, at de produkter og tjenesteydelser, de agter at udbyde eller anbefale, er forenelige med en afgrænset målgruppes behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og at den tilsigtede distributionsstrategi er i overensstemmelse med den afgrænsede målgruppe. Investeringsselskaberne skal på passende vis identificere og vurdere omstændighederne og behovene hos de kunder, som de har til hensigt at fokusere på, for at sikre, at kundernes interesser ikke kompromitteres som følge af kommercielt pres eller finansieringspres. Som led i denne proces skal investeringsselskaberne afgrænse enhver gruppe af kunder, hvis behov, karakteristika og målsætninger produktet eller tjenesteydelsen ikke er foreneligt med, undtagen hvis finansielle instrumenter omfatter bæredygtighedsfaktorer«.

| b) | Stk. 5 affattes således:

  »5.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne regelmæssigt revurderer de investeringsprodukter, de udbyder eller anbefaler, og de tjenesteydelser, de leverer, under hensyntagen til eventuelle begivenheder, som materielt kunne påvirke de potentielle risici for den afgrænsede målgruppe. Selskaberne skal som minimum vurdere, om produktet eller tjenesteydelsen fortsat er i overensstemmelse med den afgrænsede målgruppes behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og om den tilsigtede distributionsstrategi fortsat er hensigtsmæssig. Selskaberne skal genoverveje målgruppen og/eller ajourføre produktstyringsordningerne, hvis de bliver klar over, at de har fejlafgrænset målgruppen for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, eller at produktet eller tjenesteydelsen ikke længere stemmer overens med den afgrænsede målgruppe, f.eks. hvis produktet bliver illikvidt eller meget volatilt som følge af markedsændringer.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 5 affattes således:

»5.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaberne regelmæssigt revurderer de investeringsprodukter, de udbyder eller anbefaler, og de tjenesteydelser, de leverer, under hensyntagen til eventuelle begivenheder, som materielt kunne påvirke de potentielle risici for den afgrænsede målgruppe. Selskaberne skal som minimum vurdere, om produktet eller tjenesteydelsen fortsat er i overensstemmelse med den afgrænsede målgruppes behov, karakteristika og målsætninger, herunder eventuelle bæredygtighedsrelaterede mål, og om den tilsigtede distributionsstrategi fortsat er hensigtsmæssig. Selskaberne skal genoverveje målgruppen og/eller ajourføre produktstyringsordningerne, hvis de bliver klar over, at de har fejlafgrænset målgruppen for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, eller at produktet eller tjenesteydelsen ikke længere stemmer overens med den afgrænsede målgruppe, f.eks. hvis produktet bliver illikvidt eller meget volatilt som følge af markedsændringer.«

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 21. august 2022 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

De anvender disse love og bestemmelser fra den 22. november 2022.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 4

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1841 af 5. oktober 2016 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (EUT L 282 af 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2017/593 af 7. april 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår beskyttelse af kunders finansielle instrumenter og midler, produktstyringsforpligtelser og de regler, der finder anvendelse på levering eller modtagelse af gebyrer, provisioner eller andre penge- eller naturalieydelser (EUT L 87 af 31.3.2017, s. 500).

5

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/141

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE DIREKTIV (EU) 2021/1270

af 21. april 2021

om ændring af direktiv 2010/43/EU for så vidt angår de bæredygtighedsrisici og bæredygtighedsfaktorer, der skal tages hensyn til i forbindelse med institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (1), særlig artikel 12, stk. 3, artikel 14, stk. 2, og artikel 51, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Omstilling til en kulstoffattig, mere bæredygtig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi i tråd med målene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre EU-økonomiens konkurrenceevne på lang sigt. I 2016 indgik Unionen Parisaftalen (2). I artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen fastsættes målet om at styrke indsatsen mod klimaændringer, bl.a. ved at sikre, at de finansielle strømme fremmer lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling.

| (2) | I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering. |
| --- | --- |

(2)

I erkendelse af denne udfordring fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt (3) i december 2019. Den grønne pagt udgør en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der fra 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Dette mål forudsætter, at investorerne får klare signaler med hensyn til deres investeringer, for at undgå strandede aktiver og skaffe bæredygtig finansiering.

| (3) | I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. Den konsekvensanalyse, der ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (5), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at administrationsselskaber bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for investorerne. Administrationsselskaber bør derfor løbende vurdere ikke blot alle relevante finansielle risici, men også alle relevante bæredygtighedsrisici som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (6), som, hvis de opstår, kunne have faktisk eller potentiel væsentlig negativ indvirkning på værdien af en investering. Kommissionens direktiv 2010/43/EU (7) henviser ikke udtrykkeligt til bæredygtighedsrisici. Af denne grund og for at sikre, at de interne procedurer og organisatoriske ordninger følges og gennemføres korrekt, er det nødvendigt at præcisere, at administrationsselskabers processer, systemer og interne kontrol afspejler bæredygtighedsrisici, og at det er nødvendigt med teknisk kapacitet og viden for at kunne analysere disse risici. |
| --- | --- |

(3)

I marts 2018 offentliggjorde Kommissionen sin handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) med en ambitiøs og sammenhængende strategi for bæredygtig finansiering. Et af målene i handlingsplanen er at omlægge kapitalstrømme i retning af bæredygtige investeringer for at opnå en bæredygtig og inklusiv vækst. Den konsekvensanalyse, der ligger til grund for de efterfølgende lovgivningsmæssige initiativer, der blev offentliggjort i maj 2018 (5), viste, at det er nødvendigt at præcisere, at administrationsselskaber bør tage hensyn til bæredygtighedsfaktorer som en del af deres forpligtelser over for investorerne. Administrationsselskaber bør derfor løbende vurdere ikke blot alle relevante finansielle risici, men også alle relevante bæredygtighedsrisici som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (6), som, hvis de opstår, kunne have faktisk eller potentiel væsentlig negativ indvirkning på værdien af en investering. Kommissionens direktiv 2010/43/EU (7) henviser ikke udtrykkeligt til bæredygtighedsrisici. Af denne grund og for at sikre, at de interne procedurer og organisatoriske ordninger følges og gennemføres korrekt, er det nødvendigt at præcisere, at administrationsselskabers processer, systemer og interne kontrol afspejler bæredygtighedsrisici, og at det er nødvendigt med teknisk kapacitet og viden for at kunne analysere disse risici.

| (4) | For at undgå ulige vilkår for administrationsselskaber og for investeringsselskaber, som ikke har udpeget et administrationsselskab, og for at undgå dermed forbundet fragmentering, inkonsekvens og uforudsigelighed i det indre markeds funktion bør reglerne om integration af bæredygtighedsrisici også finde anvendelse på investeringsselskaber under hensyntagen til proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

(4)

For at undgå ulige vilkår for administrationsselskaber og for investeringsselskaber, som ikke har udpeget et administrationsselskab, og for at undgå dermed forbundet fragmentering, inkonsekvens og uforudsigelighed i det indre markeds funktion bør reglerne om integration af bæredygtighedsrisici også finde anvendelse på investeringsselskaber under hensyntagen til proportionalitetsprincippet.

| (5) | For at opretholde en høj standard for investorbeskyttelse bør administrationsselskaber, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade et investeringsinstituts interesser, medtage interessekonflikter, der kan opstå som følge af integrationen af bæredygtighedsrisici i deres processer, systemer og interne kontrol. Sådanne konflikter kan omfatte konflikter som følge af relevant personales aflønning eller personlige transaktioner, interessekonflikter, der kan give anledning til grønvaskning, salg på tvivlsomt grundlag eller fejlagtige oplysninger om investeringsstrategier og interessekonflikter mellem forskellige investeringsinstitutter, der forvaltes af det samme administrationsselskab. |
| --- | --- |

(5)

For at opretholde en høj standard for investorbeskyttelse bør administrationsselskaber, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade et investeringsinstituts interesser, medtage interessekonflikter, der kan opstå som følge af integrationen af bæredygtighedsrisici i deres processer, systemer og interne kontrol. Sådanne konflikter kan omfatte konflikter som følge af relevant personales aflønning eller personlige transaktioner, interessekonflikter, der kan give anledning til grønvaskning, salg på tvivlsomt grundlag eller fejlagtige oplysninger om investeringsstrategier og interessekonflikter mellem forskellige investeringsinstitutter, der forvaltes af det samme administrationsselskab.

| (6) | I henhold til forordning (EU) 2019/2088 er administrations- eller investeringsselskaber, som er forpligtet til at tage hensyn til investeringsbeslutningers vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, eller som frivilligt tager hensyn til sådanne negative indvirkninger, forpligtet til at oplyse, hvordan deres due diligence-politikker tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger. For at sikre konsekvens mellem forordning (EU) 2019/2088 og direktiv 2010/43/EU bør denne forpligtelse afspejles i direktiv 2010/43/EU. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til forordning (EU) 2019/2088 er administrations- eller investeringsselskaber, som er forpligtet til at tage hensyn til investeringsbeslutningers vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, eller som frivilligt tager hensyn til sådanne negative indvirkninger, forpligtet til at oplyse, hvordan deres due diligence-politikker tager hensyn til de vigtigste negative indvirkninger. For at sikre konsekvens mellem forordning (EU) 2019/2088 og direktiv 2010/43/EU bør denne forpligtelse afspejles i direktiv 2010/43/EU.

| (7) | Direktiv 2010/43/EU bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 2010/43/EU bør derfor ændres —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer af direktiv 2010/43/EU

I direktiv 2010/43/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 3 tilføjes følgende som nr. 11) og 12):






  »11) | »bæredygtighedsrisiko«: bæredygtighedsrisiko som defineret i artikel 2, nr. 22), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1) |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 3 tilføjes følgende som nr. 11) og 12):

»11)

»bæredygtighedsrisiko«: bæredygtighedsrisiko som defineret i artikel 2, nr. 22), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 (*1)

*1

| 12) | »bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

12)

»bæredygtighedsfaktorer«: bæredygtighedsfaktorer som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/2088.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).«
  "

*1

| 2) | I artikel 4, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

  »Medlemsstaterne sikrer, at administrationsselskaberne tager hensyn til bæredygtighedsrisici, når de opfylder kravene i første afsnit.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 4, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

»Medlemsstaterne sikrer, at administrationsselskaberne tager hensyn til bæredygtighedsrisici, når de opfylder kravene i første afsnit.«

| 3) | I artikel 5 tilføjes følgende som stk. 5:

  »5.   Medlemsstaterne sikrer, at administrationsselskaberne med henblik på stk. 1, 2 og 3 bevarer de ressourcer og den sagkundskab, der er nødvendige for en effektiv integration af bæredygtighedsrisici.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 5 tilføjes følgende som stk. 5:

»5.   Medlemsstaterne sikrer, at administrationsselskaberne med henblik på stk. 1, 2 og 3 bevarer de ressourcer og den sagkundskab, der er nødvendige for en effektiv integration af bæredygtighedsrisici.«

| 4) | Følgende indsættes som artikel 5a:

  »Artikel 5a
  Forpligtelse for investeringsselskaber til at integrere bæredygtighedsrisici i forvaltningen af investeringsinstitutter
  Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber integrerer bæredygtighedsrisici i forvaltningen af investeringsinstitutter under hensyntagen til arten, omfanget og kompleksitetsgraden af investeringsselskabernes forretninger.« |
| --- | --- |

4)

Følgende indsættes som artikel 5a:

»Artikel 5a

Forpligtelse for investeringsselskaber til at integrere bæredygtighedsrisici i forvaltningen af investeringsinstitutter

Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber integrerer bæredygtighedsrisici i forvaltningen af investeringsinstitutter under hensyntagen til arten, omfanget og kompleksitetsgraden af investeringsselskabernes forretninger.«

| 5) | I artikel 9, stk. 2, tilføjes følgende som litra g):






  »g) | er ansvarlig for at integrere bæredygtighedsrisici i de aktiviteter, der er omhandlet i litra a)-f).« |
| --- | --- | --- |

5)

I artikel 9, stk. 2, tilføjes følgende som litra g):

»g)

er ansvarlig for at integrere bæredygtighedsrisici i de aktiviteter, der er omhandlet i litra a)-f).«

| 6) | I artikel 17 tilføjes følgende som stk. 3:

  »3.   Medlemsstaterne sikrer, at administrationsselskaber, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade et investeringsinstituts interesser, medtager de typer interessekonflikter, der kan opstå som følge af integrationen af bæredygtighedsrisici i deres processer, systemer og interne kontrol.« |
| --- | --- |

6)

I artikel 17 tilføjes følgende som stk. 3:

»3.   Medlemsstaterne sikrer, at administrationsselskaber, når de identificerer, hvilke typer interessekonflikter der kan skade et investeringsinstituts interesser, medtager de typer interessekonflikter, der kan opstå som følge af integrationen af bæredygtighedsrisici i deres processer, systemer og interne kontrol.«

| 7) | I artikel 23 tilføjes følgende som stk. 5 og 6:

  »5.   Medlemsstaterne kræver, at administrationsselskaberne tager hensyn til bæredygtighedsrisici, når de opfylder kravene i stk. 1-4.


  6.   Medlemsstaterne sikrer, at hvis administrationsselskaber eller, hvor det er relevant, investeringsselskaber tager hensyn til investeringsbeslutningers vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, som beskrevet i artikel 4, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2019/2088 eller som krævet i artikel 4, stk. 3 eller 4, i samme forordning, tager de pågældende administrationsselskaber eller investeringsselskaber hensyn til sådanne vigtige negative indvirkninger, når de opfylder kravene i nærværende artikels stk. 1-4.« |
| --- | --- |

7)

I artikel 23 tilføjes følgende som stk. 5 og 6:

»5.   Medlemsstaterne kræver, at administrationsselskaberne tager hensyn til bæredygtighedsrisici, når de opfylder kravene i stk. 1-4.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at hvis administrationsselskaber eller, hvor det er relevant, investeringsselskaber tager hensyn til investeringsbeslutningers vigtigste negative indvirkninger på bæredygtighedsfaktorer, som beskrevet i artikel 4, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2019/2088 eller som krævet i artikel 4, stk. 3 eller 4, i samme forordning, tager de pågældende administrationsselskaber eller investeringsselskaber hensyn til sådanne vigtige negative indvirkninger, når de opfylder kravene i nærværende artikels stk. 1-4.«

| 8) | Artikel 38, stk. 1, andet afsnit, affattes således:

  »Risikostyringsstrategien skal omfatte de procedurer, som er nødvendige for at sætte administrationsselskabet i stand til for hvert af de administrerede investeringsinstitutter at vurdere det pågældende investeringsinstituts eksponering i forhold til markeds-, likviditets-, bæredygtigheds- og modpartsrisici samt investeringsinstituttets eksponering i forhold til alle andre risici, herunder operationelle risici, som kan være af afgørende betydning for de enkelte administrerede investeringsinstitutter.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 38, stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»Risikostyringsstrategien skal omfatte de procedurer, som er nødvendige for at sætte administrationsselskabet i stand til for hvert af de administrerede investeringsinstitutter at vurdere det pågældende investeringsinstituts eksponering i forhold til markeds-, likviditets-, bæredygtigheds- og modpartsrisici samt investeringsinstituttets eksponering i forhold til alle andre risici, herunder operationelle risici, som kan være af afgørende betydning for de enkelte administrerede investeringsinstitutter.«

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. juli 2022 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

De anvender disse love og bestemmelser fra den 1. august 2022.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 4

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1841 af 5. oktober 2016 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (EUT L 282 af 19.10.2016, s. 1).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1).

6

(7)  Kommissionens direktiv 2010/43/EU af 1. juli 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF for så vidt angår organisatoriske krav, interessekonflikter, god forretningsskik, risikostyring og indholdet af aftalen mellem en depositar og et administrationsselskab (EUT L 176 af 10.7.2010, s. 42).

7

---

AFGØRELSER

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/145

---

EUROPA-PARLAMENTETS, RÅDETS OG KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU, Euratom) 2021/1271

af 26. juli 2021

om udnævnelse af direktøren for Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde

EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 af 22. oktober 2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (1), særlig artikel 6, stk. 3,

under henvisning til den liste over kandidater, som efter et stillingsopslag er foreslået den 15. juli 2021 af et udvælgelsesudvalg bestående af generalsekretærerne for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen med henblik på udnævnelse af direktøren for Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 6, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 opretter en myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 6, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 opretter en myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde.

| (2) | I artikel 6, stk. 3, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 fastsættes, at direktøren for Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde udnævnes af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab for en femårs periode, der ikke kan forlænges, på grundlag af et stillingsopslag og efterfølgende forslag fra et udvælgelsesudvalg bestående af generalsekretærerne for disse institutioner — |
| --- | --- |

(2)

I artikel 6, stk. 3, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 fastsættes, at direktøren for Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde udnævnes af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab for en femårs periode, der ikke kan forlænges, på grundlag af et stillingsopslag og efterfølgende forslag fra et udvælgelsesudvalg bestående af generalsekretærerne for disse institutioner —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Pascal SCHONARD udnævnes herved til direktør for Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde for perioden fra den 1. september 2021 til den 31. august 2026.

2.   Direktøren udnævnes som midlertidigt ansat i lønklasse AD 12, løntrin 1.

3.   Udnævnelsen er betinget af, at den indstillede direktør undertegner den erklæring om uafhængighed og fravær af interessekonflikter, der er knyttet som bilag til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D.M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

J. PODGORŠEK

Formand

På Kommissionens vegne

M. ŠEFČOVIČ

Næstformand

---

(1)  
  EUT L 317 af 4.11.2014, s. 1.

1

---

BILAG

ERKLÆRING OM UAFHÆNGIGHED OG FRAVÆR AF INTERESSEKONFLIKTER

Undertegnede, ...................................., erklærer, at jeg er bekendt med artikel 6, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og vil varetage funktionen som direktør for Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde (»myndigheden«) i fuld uafhængighed og i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte forordning. Jeg vil hverken søge eller tage imod instrukser fra nogen institution eller regering eller fra noget andet organ, kontor eller agentur, når jeg handler på vegne af myndigheden. Jeg vil afholde mig fra enhver handling, som er i modstrid med karakteren af mit hverv.

Jeg erklærer, at jeg efter min bedste overbevisning ikke har nogen interessekonflikter. Der er tale om en interessekonflikt, når en upartisk og objektiv varetagelse af funktionen som direktøren for myndigheden bringes i fare af familiemæssige, personlige, politiske, nationale, filosofiske, religiøse eller økonomiske grunde eller ethvert andet interessefællesskab med modtageren af støtte i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014. Jeg erklærer navnlig, at jeg ikke er medlem af Europa-Parlamentet, at jeg ikke er valgt til nogen politisk forsamling, og at jeg hverken er nuværende eller tidligere ansat i et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond.

Udfærdiget i [...],

[DATO + den indstillede direktørs UNDERSKRIFT]

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/148

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/1272

af 30. juli 2021

om ligestilling med henblik på at fremme retten til fri bevægelighed inden for Unionen af covid-19-certifikater, der udstedes af Vatikanstaten, med certifikater, der udstedes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 af 14. juni 2021 om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) for at lette fri bevægelighed under covid-19-pandemien (1), særlig artikel 8, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EU) 2021/953 fastlægges en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) med det formål at gøre det lettere for indehaverne at udøve deres ret til fri bevægelighed under covid-19-pandemien. Nævnte forordning bidrager også til at lette den gradvise ophævelse af restriktioner for den frie bevægelighed, der i overensstemmelse med EU-retten er indført af medlemsstaterne med henblik på at begrænse spredningen af sars-CoV-2, på en koordineret måde. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EU) 2021/953 fastlægges en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) med det formål at gøre det lettere for indehaverne at udøve deres ret til fri bevægelighed under covid-19-pandemien. Nævnte forordning bidrager også til at lette den gradvise ophævelse af restriktioner for den frie bevægelighed, der i overensstemmelse med EU-retten er indført af medlemsstaterne med henblik på at begrænse spredningen af sars-CoV-2, på en koordineret måde.

| (2) | Forordning (EU) 2021/953 giver mulighed for accept af covid-19-attester udstedt af tredjelande til unionsborgere og deres familiemedlemmer, hvor Kommissionen finder, at disse covid-19-certifikater er udstedt i overensstemmelse med standarder, der skal anses som at svare til dem, der fastsættes i henhold til nævnte forordning. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/954 (2) skal medlemsstaterne desuden anvende de regler, der er fastsat i forordning (EU) 2021/953, på tredjelandsstatsborgere, der ikke er omfattet af nævnte forordnings anvendelsesområde, men som lovligt opholder sig eller bor på deres område, og som har ret til at rejse til andre medlemsstater i overensstemmelse med EU-retten. Derfor bør alle konklusioner om ækvivalens, der er fastsat i denne afgørelse, finde anvendelse på covid-19-vaccinationscertifikater, der er udstedt af Vatikanstaten til unionsborgere og deres familiemedlemmer. Tilsvarende gælder sådanne konklusioner om ækvivalens på grundlag af forordning (EU) 2021/954 også for covid-19-vaccinationscertifikater, der udstedes af Vatikanstaten til tredjelandsstatsborgere, som lovligt opholder sig eller bor på medlemsstaternes område, på de betingelser, der er fastsat i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EU) 2021/953 giver mulighed for accept af covid-19-attester udstedt af tredjelande til unionsborgere og deres familiemedlemmer, hvor Kommissionen finder, at disse covid-19-certifikater er udstedt i overensstemmelse med standarder, der skal anses som at svare til dem, der fastsættes i henhold til nævnte forordning. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/954 (2) skal medlemsstaterne desuden anvende de regler, der er fastsat i forordning (EU) 2021/953, på tredjelandsstatsborgere, der ikke er omfattet af nævnte forordnings anvendelsesområde, men som lovligt opholder sig eller bor på deres område, og som har ret til at rejse til andre medlemsstater i overensstemmelse med EU-retten. Derfor bør alle konklusioner om ækvivalens, der er fastsat i denne afgørelse, finde anvendelse på covid-19-vaccinationscertifikater, der er udstedt af Vatikanstaten til unionsborgere og deres familiemedlemmer. Tilsvarende gælder sådanne konklusioner om ækvivalens på grundlag af forordning (EU) 2021/954 også for covid-19-vaccinationscertifikater, der udstedes af Vatikanstaten til tredjelandsstatsborgere, som lovligt opholder sig eller bor på medlemsstaternes område, på de betingelser, der er fastsat i nævnte forordning.

| (3) | Efter anmodning fra Vatikanstaten gennemførte Kommissionen den 29. juni 2021 tekniske test, som viste, at covid-19-vaccinationscertifikater, der udstedes af Vatikanstaten i overensstemmelse med dens »VA-EUDCC-GW«-system er interoperable med den tillidsramme, der er fastsat i forordning (EU) 2021/953, hvilket gør det muligt at kontrollere deres ægthed, gyldighed og integritet. Kommissionen bekræftede også, at covid-19-vaccinationscertifikater, der udstedes af Vatikanstaten i overensstemmelse med »VA-EUDCC-GW«-systemet, indeholder de nødvendige data. |
| --- | --- |

(3)

Efter anmodning fra Vatikanstaten gennemførte Kommissionen den 29. juni 2021 tekniske test, som viste, at covid-19-vaccinationscertifikater, der udstedes af Vatikanstaten i overensstemmelse med dens »VA-EUDCC-GW«-system er interoperable med den tillidsramme, der er fastsat i forordning (EU) 2021/953, hvilket gør det muligt at kontrollere deres ægthed, gyldighed og integritet. Kommissionen bekræftede også, at covid-19-vaccinationscertifikater, der udstedes af Vatikanstaten i overensstemmelse med »VA-EUDCC-GW«-systemet, indeholder de nødvendige data.

| (4) | Den 9. juli 2021 gav Vatikanstaten Kommissionen detaljerede oplysninger om udstedelsen af interoperable covid-19-vaccinationscertifikater i henhold til systemet med titlen »VA-EUDCC-GW«. Vatikanstaten meddelte Kommissionen, at dens covid-19-vaccinationscertifikater efter Vatikanstatens opfattelse udstedes i overensstemmelse med en standard og et teknologisk system, som er interoperabelt med den tillidsramme, der er oprettet ved forordning (EU) 2021/953, og som gør det muligt at kontrollere certifikaternes ægthed, gyldighed og integritet. I denne forbindelse oplyste Vatikanstaten Kommissionen om, at covid-19-vaccinationscertifikater, der udstedes af Vatikanstaten i overensstemmelse med »VA-EUDCC-GW«-systemet, indeholder de data, der er omhandlet i bilaget til forordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Den 9. juli 2021 gav Vatikanstaten Kommissionen detaljerede oplysninger om udstedelsen af interoperable covid-19-vaccinationscertifikater i henhold til systemet med titlen »VA-EUDCC-GW«. Vatikanstaten meddelte Kommissionen, at dens covid-19-vaccinationscertifikater efter Vatikanstatens opfattelse udstedes i overensstemmelse med en standard og et teknologisk system, som er interoperabelt med den tillidsramme, der er oprettet ved forordning (EU) 2021/953, og som gør det muligt at kontrollere certifikaternes ægthed, gyldighed og integritet. I denne forbindelse oplyste Vatikanstaten Kommissionen om, at covid-19-vaccinationscertifikater, der udstedes af Vatikanstaten i overensstemmelse med »VA-EUDCC-GW«-systemet, indeholder de data, der er omhandlet i bilaget til forordning (EU) 2021/953.

| (5) | Vatikanstaten meddelte desuden Kommissionen, at den vil udstede interoperable vaccinationscertifikater for covid-19-vaccinen Comirnaty. |
| --- | --- |

(5)

Vatikanstaten meddelte desuden Kommissionen, at den vil udstede interoperable vaccinationscertifikater for covid-19-vaccinen Comirnaty.

| (6) | Vatikanstaten meddelte også Kommissionen, at den vil acceptere vaccinations-, test- og restitutionscertifikater, der udstedes af medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/953. Vatikanstaten meddelte Kommissionen, at den vil acceptere dokumentation for vaccination med vacciner med en EU-dækkende godkendelse (efter udtalelse fra Det Europæiske Lægemiddelagentur), vacciner, som den kompetente myndighed i en EU-medlemsstat har udstedt en midlertidig markedsføringstilladelse for, og vacciner, der har gennemgået proceduren for optagelse på WHO's liste over vacciner til anvendelse i nødsituationer. Vatikanstaten meddelte endvidere Kommissionen, at den vil acceptere testcertifikater baseret på NAAT (f.eks. RT-PCR) og hurtige antigentest på Udvalget for Sundhedssikkerheds liste. Vatikanstaten meddelte også Kommissionen, at den vil acceptere restitutionscertifikater baseret på NAAT (f.eks. RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Vatikanstaten meddelte også Kommissionen, at den vil acceptere vaccinations-, test- og restitutionscertifikater, der udstedes af medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/953. Vatikanstaten meddelte Kommissionen, at den vil acceptere dokumentation for vaccination med vacciner med en EU-dækkende godkendelse (efter udtalelse fra Det Europæiske Lægemiddelagentur), vacciner, som den kompetente myndighed i en EU-medlemsstat har udstedt en midlertidig markedsføringstilladelse for, og vacciner, der har gennemgået proceduren for optagelse på WHO's liste over vacciner til anvendelse i nødsituationer. Vatikanstaten meddelte endvidere Kommissionen, at den vil acceptere testcertifikater baseret på NAAT (f.eks. RT-PCR) og hurtige antigentest på Udvalget for Sundhedssikkerheds liste. Vatikanstaten meddelte også Kommissionen, at den vil acceptere restitutionscertifikater baseret på NAAT (f.eks. RT-PCR).

| (7) | Den 22. juli 2021 underrettede Vatikanstaten også Kommissionen om, at den ved kontrol af vaccinations-, test- og restitutionscertifikater udstedt af medlemsstaterne i henhold til forordning (EU) 2021/953 kun behandler personoplysninger i certifikaterne med henblik på at verificere og bekræfte indehaverens vaccination, testresultat eller restitution, og at personoplysningerne ikke vil blive opbevaret efterfølgende. |
| --- | --- |

(7)

Den 22. juli 2021 underrettede Vatikanstaten også Kommissionen om, at den ved kontrol af vaccinations-, test- og restitutionscertifikater udstedt af medlemsstaterne i henhold til forordning (EU) 2021/953 kun behandler personoplysninger i certifikaterne med henblik på at verificere og bekræfte indehaverens vaccination, testresultat eller restitution, og at personoplysningerne ikke vil blive opbevaret efterfølgende.

| (8) | De elementer, der er nødvendige for at fastslå, at covid-19-vaccinationscertifikater udstedt af Vatikanstaten i overensstemmelse med »VA-EUDCC-GW«-systemet skal anses som at svare til dem, der er udstedt i henhold til forordning (EU) 2021/953, er således opfyldt. |
| --- | --- |

(8)

De elementer, der er nødvendige for at fastslå, at covid-19-vaccinationscertifikater udstedt af Vatikanstaten i overensstemmelse med »VA-EUDCC-GW«-systemet skal anses som at svare til dem, der er udstedt i henhold til forordning (EU) 2021/953, er således opfyldt.

| (9) | Derfor bør covid-19-vaccinationscertifikater udstedt af Vatikanstaten i overensstemmelse med »VA-EUDCC-GW«-systemet accepteres på de betingelser, der er omhandlet i artikel 5, stk. 5, i forordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

Derfor bør covid-19-vaccinationscertifikater udstedt af Vatikanstaten i overensstemmelse med »VA-EUDCC-GW«-systemet accepteres på de betingelser, der er omhandlet i artikel 5, stk. 5, i forordning (EU) 2021/953.

| (10) | For at denne afgørelse kan være operationel, bør Vatikanstaten forbindes til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

For at denne afgørelse kan være operationel, bør Vatikanstaten forbindes til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953.

| (11) | For at beskytte Unionens interesser, navnlig på folkesundhedsområdet, kan Kommissionen anvende sine beføjelser til at suspendere eller ophæve denne afgørelse, hvis betingelserne i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2021/953 ikke længere er opfyldt. |
| --- | --- |

(11)

For at beskytte Unionens interesser, navnlig på folkesundhedsområdet, kan Kommissionen anvende sine beføjelser til at suspendere eller ophæve denne afgørelse, hvis betingelserne i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2021/953 ikke længere er opfyldt.

| (12) | I lyset af behovet for hurtigst muligt at forbinde Vatikanstaten til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953, bør denne afgørelse træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(12)

I lyset af behovet for hurtigst muligt at forbinde Vatikanstaten til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953, bør denne afgørelse træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (13) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 14 i forordning (EU) 2021/953 — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 14 i forordning (EU) 2021/953 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Covid-19-vaccinationscertifikater, der udstedes af Vatikanstaten i overensstemmelse med »VA-EUDCC-GW«-systemet, anses med henblik på at fremme retten til fri bevægelighed inden for Unionen som at svare til dem, der er udstedt i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/953.

Artikel 2

Vatikanstaten forbindes til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 211 af 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/954 af 14. juni 2021 om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) for så vidt angår tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig eller bor på medlemsstaternes område under covid-19-pandemien (EUT L 211 af 15.6.2021, s. 24).

2

---

| 2.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/151

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/1273

af 30. juli 2021

om ligestilling med henblik på at fremme retten til fri bevægelighed inden for Unionen af covid-19-certifikater, der udstedes af San Marino, med certifikater, der udstedes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 af 14. juni 2021 om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) for at lette fri bevægelighed under covid-19-pandemien (1), særlig artikel 8, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EU) 2021/953 fastlægges en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) med det formål at gøre det lettere for indehaverne at udøve deres ret til fri bevægelighed under covid-19-pandemien. Nævnte forordning bidrager også til at lette den gradvise ophævelse af restriktioner for den frie bevægelighed, der i overensstemmelse med EU-retten er indført af medlemsstaterne med henblik på at begrænse spredningen af sars-CoV-2, på en koordineret måde. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EU) 2021/953 fastlægges en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) med det formål at gøre det lettere for indehaverne at udøve deres ret til fri bevægelighed under covid-19-pandemien. Nævnte forordning bidrager også til at lette den gradvise ophævelse af restriktioner for den frie bevægelighed, der i overensstemmelse med EU-retten er indført af medlemsstaterne med henblik på at begrænse spredningen af sars-CoV-2, på en koordineret måde.

| (2) | Forordning (EU) 2021/953 giver mulighed for accept af covid-19-attester udstedt af tredjelande til unionsborgere og deres familiemedlemmer, hvor Kommissionen finder, at disse covid-19-certifikater er udstedt i overensstemmelse med standarder, der skal anses som at svare til dem, der fastsættes i henhold til nævnte forordning. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/954 (2) skal medlemsstaterne desuden anvende de regler, der er fastsat i forordning (EU) 2021/953, på tredjelandsstatsborgere, der ikke er omfattet af nævnte forordnings anvendelsesområde, men som lovligt opholder sig eller bor på deres område, og som har ret til at rejse til andre medlemsstater i overensstemmelse med EU-retten. Derfor bør alle konklusioner om ækvivalens, der er fastsat i denne afgørelse, finde anvendelse på covid-19-vaccinationscertifikater, der er udstedt af San Marino til unionsborgere og deres familiemedlemmer. Tilsvarende gælder sådanne konklusioner om ækvivalens på grundlag af forordning (EU) 2021/954 også for covid-19-certifikater, der udstedes af San Marino til tredjelandsstatsborgere, som lovligt opholder sig eller bor på medlemsstaternes område, på de betingelser, der er fastsat i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EU) 2021/953 giver mulighed for accept af covid-19-attester udstedt af tredjelande til unionsborgere og deres familiemedlemmer, hvor Kommissionen finder, at disse covid-19-certifikater er udstedt i overensstemmelse med standarder, der skal anses som at svare til dem, der fastsættes i henhold til nævnte forordning. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/954 (2) skal medlemsstaterne desuden anvende de regler, der er fastsat i forordning (EU) 2021/953, på tredjelandsstatsborgere, der ikke er omfattet af nævnte forordnings anvendelsesområde, men som lovligt opholder sig eller bor på deres område, og som har ret til at rejse til andre medlemsstater i overensstemmelse med EU-retten. Derfor bør alle konklusioner om ækvivalens, der er fastsat i denne afgørelse, finde anvendelse på covid-19-vaccinationscertifikater, der er udstedt af San Marino til unionsborgere og deres familiemedlemmer. Tilsvarende gælder sådanne konklusioner om ækvivalens på grundlag af forordning (EU) 2021/954 også for covid-19-certifikater, der udstedes af San Marino til tredjelandsstatsborgere, som lovligt opholder sig eller bor på medlemsstaternes område, på de betingelser, der er fastsat i nævnte forordning.

| (3) | Efter anmodning fra San Marino gennemførte Kommissionen den 30. juni 2021 tekniske test, som viste, at covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater, der udstedes af San Marino i overensstemmelse med systemet »San Marino Digital Covid Certificate« (»smdcc«), er interoperable med den tillidsramme, der er fastsat i forordning (EU) 2021/953, hvilket gør det muligt at kontrollere deres ægthed, gyldighed og integritet. Kommissionen bekræftede også, at covid-19-certifikater, der udstedes af San Marino i overensstemmelse med »smdcc«-systemet, indeholder de nødvendige data. |
| --- | --- |

(3)

Efter anmodning fra San Marino gennemførte Kommissionen den 30. juni 2021 tekniske test, som viste, at covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater, der udstedes af San Marino i overensstemmelse med systemet »San Marino Digital Covid Certificate« (»smdcc«), er interoperable med den tillidsramme, der er fastsat i forordning (EU) 2021/953, hvilket gør det muligt at kontrollere deres ægthed, gyldighed og integritet. Kommissionen bekræftede også, at covid-19-certifikater, der udstedes af San Marino i overensstemmelse med »smdcc«-systemet, indeholder de nødvendige data.

| (4) | Den 14. juli 2021 gav San Marino Kommissionen oplysninger om udstedelse af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater i henhold til »smdcc«-systemet. San Marino meddelte Kommissionen, at dets covid-19-certifikater ifølge San Marinos opfattelse udstedes i overensstemmelse med en standard og et teknologisk system, som er interoperabelt med den tillidsramme, der er oprettet ved forordning (EU) 2021/953, og som gør det muligt at kontrollere certifikaternes ægthed, gyldighed og integritet. I denne forbindelse oplyste San Marino Kommissionen om, at covid-19-certifikater, der udstedes af San Marino i overensstemmelse med »smdcc«-systemet, indeholder de data, der er omhandlet i bilaget til forordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Den 14. juli 2021 gav San Marino Kommissionen oplysninger om udstedelse af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater i henhold til »smdcc«-systemet. San Marino meddelte Kommissionen, at dets covid-19-certifikater ifølge San Marinos opfattelse udstedes i overensstemmelse med en standard og et teknologisk system, som er interoperabelt med den tillidsramme, der er oprettet ved forordning (EU) 2021/953, og som gør det muligt at kontrollere certifikaternes ægthed, gyldighed og integritet. I denne forbindelse oplyste San Marino Kommissionen om, at covid-19-certifikater, der udstedes af San Marino i overensstemmelse med »smdcc«-systemet, indeholder de data, der er omhandlet i bilaget til forordning (EU) 2021/953.

| (5) | San Marino meddelte desuden Kommissionen, at den vil udstede interoperable vaccinationscertifikater for covid-19-vacciner. Disse omfatter i øjeblikket Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen og Sputnik V. |
| --- | --- |

(5)

San Marino meddelte desuden Kommissionen, at den vil udstede interoperable vaccinationscertifikater for covid-19-vacciner. Disse omfatter i øjeblikket Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen og Sputnik V.

| (6) | San Marino meddelte ydermere Kommissionen, at det kun vil udstede interoperable testcertifikater for nukleinsyre-amplifikationstest eller for hurtige antigentest, der er opført på den fælles og ajourførte liste over hurtige covid-19-antigentest, som er godkendt af Udvalget for Sundhedssikkerhed, der er nedsat ved artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (3), på grundlag af Rådets henstilling af 21. januar 2021 (4). |
| --- | --- |

(6)

San Marino meddelte ydermere Kommissionen, at det kun vil udstede interoperable testcertifikater for nukleinsyre-amplifikationstest eller for hurtige antigentest, der er opført på den fælles og ajourførte liste over hurtige covid-19-antigentest, som er godkendt af Udvalget for Sundhedssikkerhed, der er nedsat ved artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (3), på grundlag af Rådets henstilling af 21. januar 2021 (4).

| (7) | San Marino meddelte også Kommissionen, at den vil acceptere vaccinations-, test- og restitutionscertifikater, der udstedes af medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/953. San Marino meddelte Kommissionen, at det vil acceptere dokumentation for vaccination med vacciner med en EU-dækkende godkendelse (efter udtalelse fra Det Europæiske Lægemiddelagentur), vacciner, som den kompetente myndighed i en EU-medlemsstat har udstedt en midlertidig markedsføringstilladelse for, og vacciner, der har gennemgået proceduren for optagelse på WHO's liste over vacciner til anvendelse i nødsituationer. San Marino meddelte endvidere Kommissionen, at det vil acceptere testcertifikater baseret på NAAT (f.eks. RT-PCR) og hurtige antigentest på Udvalget for Sundhedssikkerheds liste. San Marino vil acceptere restitutionscertifikater baseret på NAAT (f.eks. RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

San Marino meddelte også Kommissionen, at den vil acceptere vaccinations-, test- og restitutionscertifikater, der udstedes af medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/953. San Marino meddelte Kommissionen, at det vil acceptere dokumentation for vaccination med vacciner med en EU-dækkende godkendelse (efter udtalelse fra Det Europæiske Lægemiddelagentur), vacciner, som den kompetente myndighed i en EU-medlemsstat har udstedt en midlertidig markedsføringstilladelse for, og vacciner, der har gennemgået proceduren for optagelse på WHO's liste over vacciner til anvendelse i nødsituationer. San Marino meddelte endvidere Kommissionen, at det vil acceptere testcertifikater baseret på NAAT (f.eks. RT-PCR) og hurtige antigentest på Udvalget for Sundhedssikkerheds liste. San Marino vil acceptere restitutionscertifikater baseret på NAAT (f.eks. RT-PCR).

| (8) | Den 22. juli 2021 underrettede San Marino også Kommissionen om, at det ved kontrol af vaccinations-, test- og restitutionscertifikater udstedt af medlemsstaterne i henhold til forordning (EU) 2021/953 kun behandler personoplysninger i certifikaterne med henblik på at verificere og bekræfte indehaverens vaccination, testresultat eller restitution, og at personoplysningerne ikke vil blive opbevaret efterfølgende. |
| --- | --- |

(8)

Den 22. juli 2021 underrettede San Marino også Kommissionen om, at det ved kontrol af vaccinations-, test- og restitutionscertifikater udstedt af medlemsstaterne i henhold til forordning (EU) 2021/953 kun behandler personoplysninger i certifikaterne med henblik på at verificere og bekræfte indehaverens vaccination, testresultat eller restitution, og at personoplysningerne ikke vil blive opbevaret efterfølgende.

| (9) | De elementer, der er nødvendige for at fastslå, at covid-19-certifikater udstedt af San Marino i overensstemmelse med »smdcc«-systemet skal anses som at svare til dem, der er udstedt i henhold til forordning (EU) 2021/953, er således opfyldt. |
| --- | --- |

(9)

De elementer, der er nødvendige for at fastslå, at covid-19-certifikater udstedt af San Marino i overensstemmelse med »smdcc«-systemet skal anses som at svare til dem, der er udstedt i henhold til forordning (EU) 2021/953, er således opfyldt.

| (10) | Covid-19-certifikater udstedt af San Marino i overensstemmelse med »smdcc«-systemet bør derfor accepteres på de betingelser, der er omhandlet i artikel 5, stk. 5, artikel 6, stk. 5, og artikel 7, stk. 8, i forordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

Covid-19-certifikater udstedt af San Marino i overensstemmelse med »smdcc«-systemet bør derfor accepteres på de betingelser, der er omhandlet i artikel 5, stk. 5, artikel 6, stk. 5, og artikel 7, stk. 8, i forordning (EU) 2021/953.

| (11) | For at denne afgørelse kan være operationel, bør San Marino forbindes til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

For at denne afgørelse kan være operationel, bør San Marino forbindes til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953.

| (12) | For at beskytte Unionens interesser, navnlig på folkesundhedsområdet, kan Kommissionen anvende sine beføjelser til at suspendere eller ophæve denne afgørelse, hvis betingelserne i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2021/953 ikke længere er opfyldt. |
| --- | --- |

(12)

For at beskytte Unionens interesser, navnlig på folkesundhedsområdet, kan Kommissionen anvende sine beføjelser til at suspendere eller ophæve denne afgørelse, hvis betingelserne i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2021/953 ikke længere er opfyldt.

| (13) | I lyset af behovet for hurtigst muligt at forbinde San Marino til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953, bør denne afgørelse træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(13)

I lyset af behovet for hurtigst muligt at forbinde San Marino til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953, bør denne afgørelse træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (14) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 14 i forordning (EU) 2021/953 — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 14 i forordning (EU) 2021/953 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater, der udstedes af San Marino i overensstemmelse med »smdcc«-systemet, anses med henblik på at fremme retten til fri bevægelighed inden for Unionen som at svare til dem, der er udstedt i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/953.

Artikel 2

San Marino forbindes til tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat, der er fastsat ved forordning (EU) 2021/953.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 211 af 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/954 af 14. juni 2021 om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) for så vidt angår tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig eller bor på medlemsstaternes område under covid-19-pandemien (EUT L 211 af 15.6.2021, s. 24).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU af 22. oktober 2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og om ophævelse af beslutning nr. 2119/98/EF (EUT L 293 af 5.11.2013, s. 1).

3

(4)  Rådets henstilling af 21. januar 2021 om en fælles ramme for anvendelse og validering af hurtige antigentest og gensidig anerkendelse af covid-19-testresultater i EU (EUT C 24 af 22.1.2021, s. 1).

4

---