# Službeni list L 277/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 277 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.2. kolovoza 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 277

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.2. kolovoza 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1253 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/565 u pogledu uključivanja čimbenika i rizika održivosti te preferencija u pogledu održivosti u određene organizacijske zahtjeve i uvjete poslovanja investicijskih društava (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1254 оd 21. travnja 2021. o ispravku Delegirane uredbe (EU) 2017/565 o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s organizacijskim zahtjevima i uvjetima poslovanja investicijskih društava te izrazima definiranima za potrebe te Direktive (
  1
  ) | 6 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1255 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) br. 231/2013 u pogledu rizika održivosti i čimbenika održivosti koje upravitelji alternativnim investicijskim fondovima trebaju uzeti u obzir (
  1
  ) | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1256 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/35 u pogledu uključivanja rizika održivosti u upravljanje društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje (
  1
  ) | 14 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1257 оd 21. travnja 2021. o izmjeni delegiranih uredbi (EU) 2017/2358 i (EU) 2017/2359 u pogledu uključivanja čimbenika održivosti, rizika i preferencija u pogledu održivosti u zahtjeve za nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja te u pravila poslovnog ponašanja i investicijskog savjetovanja za investicijske proizvode osiguranja (
  1
  ) | 18 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1258 оd 26. srpnja 2021. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Őrségi tökmagolaj (ZOZP)) | 25 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1259 оd 26. srpnja 2021. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Tuzséri alma (ZOI)) | 26 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (eu) 2021/1260 оd 26. srpnja 2021. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pera Mantovana (ZOZP)) | 27 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1261 оd 26. srpnja 2021. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Olio di Roma (ZOZP)) | 28 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1262 оd 26. srpnja 2021. o odobrenju izmjena specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (Iaşi (ZOI)) | 29 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1263 оd 26. srpnja 2021. o zaštiti naziva u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Muškat momjanski/Moscato di Momiano (ZOI)) | 30 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1264 оd 26. srpnja 2021. o odobrenju izmjena specifikacije zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla (Coteaux du Libron (ZOZP)) | 31 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1265 оd 26. srpnja 2021. o registraciji oznake zemljopisnog podrijetla jakog alkoholnog pića u skladu s člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća (Bayerischer Bärwurz) | 32 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1266 оd 29. srpnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 34 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1267 оd 29. srpnja 2021. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća | 62 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1268 оd 29. srpnja 2021. o izmjeni Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge (
  1
  ) | 99 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1269 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Delegirane direktive (EU) 2017/593 u pogledu uključivanje čimbenika održivosti u obveze upravljanja proizvodima (
  1
  ) | 137 |
| | * | Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1270 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Direktive 2010/43/EU u pogledu rizika za održivost i čimbenika održivosti o kojima subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) trebaju voditi računa (
  1
  ) | 141 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU, Euratom) 2021/1271 Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 26. srpnja 2021. o imenovanju direktora Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade | 145 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1272 оd 30. srpnja 2021. o utvrđivanju jednakovrijednosti, u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID-19 potvrda koje izdaje Država Vatikanskoga Grada s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 148 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1273 оd 30. srpnja 2021. o utvrđivanju jednakovrijednosti, u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID-19 potvrda koje izdaje San Marino s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 151 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1253 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/565 u pogledu uključivanja čimbenika i rizika održivosti te preferencija u pogledu održivosti u određene organizacijske zahtjeve i uvjete poslovanja investicijskih društava (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1254 оd 21. travnja 2021. o ispravku Delegirane uredbe (EU) 2017/565 o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s organizacijskim zahtjevima i uvjetima poslovanja investicijskih društava te izrazima definiranima za potrebe te Direktive (
  1
  )

1

6

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1255 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) br. 231/2013 u pogledu rizika održivosti i čimbenika održivosti koje upravitelji alternativnim investicijskim fondovima trebaju uzeti u obzir (
  1
  )

1

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1256 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/35 u pogledu uključivanja rizika održivosti u upravljanje društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje (
  1
  )

1

14

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1257 оd 21. travnja 2021. o izmjeni delegiranih uredbi (EU) 2017/2358 i (EU) 2017/2359 u pogledu uključivanja čimbenika održivosti, rizika i preferencija u pogledu održivosti u zahtjeve za nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja te u pravila poslovnog ponašanja i investicijskog savjetovanja za investicijske proizvode osiguranja (
  1
  )

1

18

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1258 оd 26. srpnja 2021. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Őrségi tökmagolaj (ZOZP))

25

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1259 оd 26. srpnja 2021. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Tuzséri alma (ZOI))

26

*

Provedbena uredba Komisije (eu) 2021/1260 оd 26. srpnja 2021. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pera Mantovana (ZOZP))

27

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1261 оd 26. srpnja 2021. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Olio di Roma (ZOZP))

28

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1262 оd 26. srpnja 2021. o odobrenju izmjena specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (Iaşi (ZOI))

29

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1263 оd 26. srpnja 2021. o zaštiti naziva u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Muškat momjanski/Moscato di Momiano (ZOI))

30

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1264 оd 26. srpnja 2021. o odobrenju izmjena specifikacije zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla (Coteaux du Libron (ZOZP))

31

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1265 оd 26. srpnja 2021. o registraciji oznake zemljopisnog podrijetla jakog alkoholnog pića u skladu s člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća (Bayerischer Bärwurz)

32

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1266 оd 29. srpnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

34

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1267 оd 29. srpnja 2021. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

62

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1268 оd 29. srpnja 2021. o izmjeni Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge (
  1
  )

1

99

DIREKTIVE

*

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1269 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Delegirane direktive (EU) 2017/593 u pogledu uključivanje čimbenika održivosti u obveze upravljanja proizvodima (
  1
  )

1

137

*

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1270 оd 21. travnja 2021. o izmjeni Direktive 2010/43/EU u pogledu rizika za održivost i čimbenika održivosti o kojima subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) trebaju voditi računa (
  1
  )

1

141

ODLUKE

*

Odluka (EU, Euratom) 2021/1271 Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 26. srpnja 2021. o imenovanju direktora Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade

145

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1272 оd 30. srpnja 2021. o utvrđivanju jednakovrijednosti, u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID-19 potvrda koje izdaje Država Vatikanskoga Grada s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

148

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1273 оd 30. srpnja 2021. o utvrđivanju jednakovrijednosti, u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID-19 potvrda koje izdaje San Marino s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

151

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1253

оd 21. travnja 2021.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/565 u pogledu uključivanja čimbenika i rizika održivosti te preferencija u pogledu održivosti u određene organizacijske zahtjeve i uvjete poslovanja investicijskih društava

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (1), a posebno njezin članak 16. stavak 12., članak 24. stavak 13. i članak 25. stavak 8.,

budući da:

| (1) | Prelazak na niskougljično, održivije i resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). Člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma utvrđuje se cilj jačanja odgovora na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene. |
| --- | --- |

(1)

Prelazak na niskougljično, održivije i resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). Člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma utvrđuje se cilj jačanja odgovora na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.

| (2) | Prepoznajući taj izazov, Komisija je u prosincu 2019. predstavila europski zeleni plan (3). Europski zeleni plan je nova strategija rasta čiji je cilj preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za ostvarenje tog cilja ulagačima je potrebno slati jasne signale o njihovim ulaganjima da bi imovina bila iskoristiva, a financiranje održivo. |
| --- | --- |

(2)

Prepoznajući taj izazov, Komisija je u prosincu 2019. predstavila europski zeleni plan (3). Europski zeleni plan je nova strategija rasta čiji je cilj preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za ostvarenje tog cilja ulagačima je potrebno slati jasne signale o njihovim ulaganjima da bi imovina bila iskoristiva, a financiranje održivo.

| (3) | Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva utvrđenih u Akcijskom planu jest preusmjeravanje tokova kapitala u održiva ulaganja radi postizanja održivog i uključivog rasta. Procjena učinka, objavljenja u svibnju 2018. (5), na kojoj su se temeljile naknadne zakonodavne inicijative, pokazala je da je potrebno objasniti da bi investicijska društva trebala voditi računa o čimbenicima održivosti u okviru svojih dužnosti prema klijentima i potencijalnim klijentima. Stoga bi investicijska društva trebala redovito uzimati u obzir ne samo sve relevantne financijske rizike, već i sve relevantne rizike održivosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji bi svojim nastankom mogli stvarno ili potencijalno bitno negativno utjecati na vrijednost ulaganja. U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/565 (7) ne upućuje se izričito na rizike održivosti. Zbog toga te radi pravilne i dosljedne primjene unutarnjih postupaka i organizacijskih aranžmana, potrebno je pojasniti da bi se u postupcima, sustavima i unutarnjima kontrolama investicijskih društava trebali uzimati u obzir rizici održivosti te da su za analizu tih rizika potrebni tehnički kapaciteti i znanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva utvrđenih u Akcijskom planu jest preusmjeravanje tokova kapitala u održiva ulaganja radi postizanja održivog i uključivog rasta. Procjena učinka, objavljenja u svibnju 2018. (5), na kojoj su se temeljile naknadne zakonodavne inicijative, pokazala je da je potrebno objasniti da bi investicijska društva trebala voditi računa o čimbenicima održivosti u okviru svojih dužnosti prema klijentima i potencijalnim klijentima. Stoga bi investicijska društva trebala redovito uzimati u obzir ne samo sve relevantne financijske rizike, već i sve relevantne rizike održivosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji bi svojim nastankom mogli stvarno ili potencijalno bitno negativno utjecati na vrijednost ulaganja. U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/565 (7) ne upućuje se izričito na rizike održivosti. Zbog toga te radi pravilne i dosljedne primjene unutarnjih postupaka i organizacijskih aranžmana, potrebno je pojasniti da bi se u postupcima, sustavima i unutarnjima kontrolama investicijskih društava trebali uzimati u obzir rizici održivosti te da su za analizu tih rizika potrebni tehnički kapaciteti i znanje.

| (4) | Kako bi se održao visok standard zaštite ulagatelja, investicijska društva trebala bi pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa čije postojanje može naštetiti interesima klijenta ili potencijalnog klijenta uključiti one vrste sukoba interesa koji proizlaze iz integracije klijentovih preferencija u pogledu održivosti. Za postojeće klijente, za koje je već provedena procjena primjerenosti, investicijska društva trebala bi imati mogućnost identificirati klijentove pojedinačne preferencije u pogledu održivosti pri sljedećem redovitom ažuriranju postojeće procjene primjerenosti. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se održao visok standard zaštite ulagatelja, investicijska društva trebala bi pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa čije postojanje može naštetiti interesima klijenta ili potencijalnog klijenta uključiti one vrste sukoba interesa koji proizlaze iz integracije klijentovih preferencija u pogledu održivosti. Za postojeće klijente, za koje je već provedena procjena primjerenosti, investicijska društva trebala bi imati mogućnost identificirati klijentove pojedinačne preferencije u pogledu održivosti pri sljedećem redovitom ažuriranju postojeće procjene primjerenosti.

| (5) | Investicijska društva koja pružaju usluge investicijskog savjetovanja i upravljanja portfeljem trebala bi moći svojim klijentima i potencijalnim klijentima preporučiti primjerene instrumente te stoga i postavljati pitanja kako bi se utvrdile pojedinačne preferencije klijenta u pogledu održivosti. U skladu s obvezom investicijskog društva da postupa u najboljem interesu svojih klijenata, preporuke klijentima i potencijalnim klijentima trebale bi odražavati i financijske ciljeve i sve iskazane preferencije tih klijenata u pogledu održivosti. Stoga je potrebno pojasniti da bi investicijska društva trebala uspostaviti odgovarajuće mehanizme kako bi osigurala da uključivanje čimbenika održivosti u savjetodavni postupak i upravljanje portfeljem ne dovodi do zavaravajućih prodajnih praksi ili do toga da se lažno prikazuje da su financijski instrumenti i strategije u skladu s preferencijama u pogledu održivosti kada to nije tako. Kako bi se izbjegle takve prakse ili lažna prikazivanja, investicijska društva koja pružaju usluge investicijskog savjetovanja trebala bi prvo procijeniti investicijske ciljeve, razdoblje ulaganja i pojedinačne okolnosti klijenta ili potencijalnog klijenta, a zatim od njih zatražiti njihove potencijalne preferencije u pogledu održivosti. |
| --- | --- |

(5)

Investicijska društva koja pružaju usluge investicijskog savjetovanja i upravljanja portfeljem trebala bi moći svojim klijentima i potencijalnim klijentima preporučiti primjerene instrumente te stoga i postavljati pitanja kako bi se utvrdile pojedinačne preferencije klijenta u pogledu održivosti. U skladu s obvezom investicijskog društva da postupa u najboljem interesu svojih klijenata, preporuke klijentima i potencijalnim klijentima trebale bi odražavati i financijske ciljeve i sve iskazane preferencije tih klijenata u pogledu održivosti. Stoga je potrebno pojasniti da bi investicijska društva trebala uspostaviti odgovarajuće mehanizme kako bi osigurala da uključivanje čimbenika održivosti u savjetodavni postupak i upravljanje portfeljem ne dovodi do zavaravajućih prodajnih praksi ili do toga da se lažno prikazuje da su financijski instrumenti i strategije u skladu s preferencijama u pogledu održivosti kada to nije tako. Kako bi se izbjegle takve prakse ili lažna prikazivanja, investicijska društva koja pružaju usluge investicijskog savjetovanja trebala bi prvo procijeniti investicijske ciljeve, razdoblje ulaganja i pojedinačne okolnosti klijenta ili potencijalnog klijenta, a zatim od njih zatražiti njihove potencijalne preferencije u pogledu održivosti.

| (6) | Dosad su razvijeni financijski instrumenti različitih razina ambicioznosti u pogledu održivosti. Kako bi se klijentima ili potencijalnim klijentima omogućilo da shvate te različite razine održivosti i donesu informiranu odluku o ulaganju u pogledu održivosti, investicijska društva koja pružaju savjete o ulaganju i usluge upravljanja portfeljem trebala bi objasniti razliku između financijskih instrumenata koji su, djelomično ili u potpunosti, namijenjeni ostvarivanju ciljeva održivih ulaganja u gospodarske djelatnosti koje ispunjavanju uvjete za okolišnu održivost u skladu s Uredbom (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (8), održivih ulaganja kako su definirana u članku 2. stavku 17. Uredbe (EU) 2019/2088, i financijskih instrumenata koji uzimaju u obzir štetne učinke na čimbenike održivosti koji bi mogli ispunjavati uvjete za preporuke koje odgovaraju pojedinačnim preferencijama klijenata u pogledu održivosti, s jedne strane, i drugih financijskih instrumenata bez tih specifičnih obilježja koji ne bi trebali ispunjavati uvjete za preporuke klijentima ili potencijalnim klijentima koji imaju pojedinačne preferencije u pogledu održivosti. |
| --- | --- |

(6)

Dosad su razvijeni financijski instrumenti različitih razina ambicioznosti u pogledu održivosti. Kako bi se klijentima ili potencijalnim klijentima omogućilo da shvate te različite razine održivosti i donesu informiranu odluku o ulaganju u pogledu održivosti, investicijska društva koja pružaju savjete o ulaganju i usluge upravljanja portfeljem trebala bi objasniti razliku između financijskih instrumenata koji su, djelomično ili u potpunosti, namijenjeni ostvarivanju ciljeva održivih ulaganja u gospodarske djelatnosti koje ispunjavanju uvjete za okolišnu održivost u skladu s Uredbom (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (8), održivih ulaganja kako su definirana u članku 2. stavku 17. Uredbe (EU) 2019/2088, i financijskih instrumenata koji uzimaju u obzir štetne učinke na čimbenike održivosti koji bi mogli ispunjavati uvjete za preporuke koje odgovaraju pojedinačnim preferencijama klijenata u pogledu održivosti, s jedne strane, i drugih financijskih instrumenata bez tih specifičnih obilježja koji ne bi trebali ispunjavati uvjete za preporuke klijentima ili potencijalnim klijentima koji imaju pojedinačne preferencije u pogledu održivosti.

| (7) | Potrebno je ukloniti bojazni u vezi s „manipulativnim zelenim marketingom”, odnosno, konkretno, prakse stjecanja nepoštene konkurentske prednosti tako što će se financijski instrument preporučiti kao ekološki prihvatljiv ili održiv, dok on zapravo ne ispunjava osnovne standarde zaštite okoliša ili druge standarde povezane s održivošću. Kako bi se spriječila zavaravajuća prodaja i manipulativni zeleni marketing, investicijska društva ne bi trebala preporučivati ili trgovati financijskim instrumentima radi ispunjavanja pojedinačnih preferencija u pogledu održivosti ako ti financijski instrumenti ne ispunjavaju te preferencije. Investicijska društva trebala bi svojim klijentima ili potencijalnim klijentima objasniti svoje razloge i voditi evidenciju o tim razlozima. |
| --- | --- |

(7)

Potrebno je ukloniti bojazni u vezi s „manipulativnim zelenim marketingom”, odnosno, konkretno, prakse stjecanja nepoštene konkurentske prednosti tako što će se financijski instrument preporučiti kao ekološki prihvatljiv ili održiv, dok on zapravo ne ispunjava osnovne standarde zaštite okoliša ili druge standarde povezane s održivošću. Kako bi se spriječila zavaravajuća prodaja i manipulativni zeleni marketing, investicijska društva ne bi trebala preporučivati ili trgovati financijskim instrumentima radi ispunjavanja pojedinačnih preferencija u pogledu održivosti ako ti financijski instrumenti ne ispunjavaju te preferencije. Investicijska društva trebala bi svojim klijentima ili potencijalnim klijentima objasniti svoje razloge i voditi evidenciju o tim razlozima.

| (8) | Potrebno je pojasniti da investicijska društva i dalje mogu preporučivati financijske instrumente koji ne ispunjavaju uvjete za pojedinačne preferencije u pogledu održivosti, ali ne tako da ispunjavaju pojedinačne preferencije u pogledu održivosti. Kako bi se omogućile daljnje preporuke klijentima ili potencijalnim klijentima, za financijske instrumente koji ne ispunjavaju klijentove preferencije u pogledu održivosti klijent bi trebao imati mogućnost prilagoditi informacije o svojim preferencijama u pogledu održivosti. Kako bi se spriječila zavaravajuća prodaja i manipulativni zeleni marketing, investicijska društva trebala bi voditi evidenciju o odluci klijenta i objašnjenju klijenta kojim se potkrepljuje prilagodba. |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je pojasniti da investicijska društva i dalje mogu preporučivati financijske instrumente koji ne ispunjavaju uvjete za pojedinačne preferencije u pogledu održivosti, ali ne tako da ispunjavaju pojedinačne preferencije u pogledu održivosti. Kako bi se omogućile daljnje preporuke klijentima ili potencijalnim klijentima, za financijske instrumente koji ne ispunjavaju klijentove preferencije u pogledu održivosti klijent bi trebao imati mogućnost prilagoditi informacije o svojim preferencijama u pogledu održivosti. Kako bi se spriječila zavaravajuća prodaja i manipulativni zeleni marketing, investicijska društva trebala bi voditi evidenciju o odluci klijenta i objašnjenju klijenta kojim se potkrepljuje prilagodba.

| (9) | Delegiranu uredbu (EU) 2017/565 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Delegiranu uredbu (EU) 2017/565 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Nadležnim tijelima i investicijskim društvima trebalo bi dati dovoljno vremena za prilagodbu novim zahtjevima sadržanima u ovoj Uredbi. Stoga bi njezinu primjenu trebalo odgoditi, |
| --- | --- |

(10)

Nadležnim tijelima i investicijskim društvima trebalo bi dati dovoljno vremena za prilagodbu novim zahtjevima sadržanima u ovoj Uredbi. Stoga bi njezinu primjenu trebalo odgoditi,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2017/565

Delegirana uredba (EU) 2017/565 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u članku 2. dodaju se sljedeće točke 7., 8. i 9.:






  „(7) | ‚preferencije u pogledu održivosti’ predstavljaju odluku klijenta ili potencijalnog klijenta o tome hoće li, i u kojem rasponu, uključiti bilo koji od sljedećih financijskih instrumenata u svoju investiciju:






  (a) | financijski instrument za koji klijent ili potencijalni klijent utvrdi da se minimalni udio ulaže u okolišno održiva ulaganja kako su definirana u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

u članku 2. dodaju se sljedeće točke 7., 8. i 9.:

„(7)

‚preferencije u pogledu održivosti’ predstavljaju odluku klijenta ili potencijalnog klijenta o tome hoće li, i u kojem rasponu, uključiti bilo koji od sljedećih financijskih instrumenata u svoju investiciju:

(a)

financijski instrument za koji klijent ili potencijalni klijent utvrdi da se minimalni udio ulaže u okolišno održiva ulaganja kako su definirana u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*1);

*1

| (b) | financijski instrument za koji klijent ili potencijalni klijent utvrdi da se minimalni udio ulaže u održiva ulaganja kako je definirano u članku 2. stavku 17. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*2); |
| --- | --- |

(b)

financijski instrument za koji klijent ili potencijalni klijent utvrdi da se minimalni udio ulaže u održiva ulaganja kako je definirano u članku 2. stavku 17. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*2);

*2

| (c) | financijski instrument koji uzima u obzir glavne štetne učinke na čimbenike održivosti pri čemu kvalitativne ili kvantitativne elemente koji to dokazuju određuje klijent ili potencijalni klijent; |
| --- | --- |

(c)

financijski instrument koji uzima u obzir glavne štetne učinke na čimbenike održivosti pri čemu kvalitativne ili kvantitativne elemente koji to dokazuju određuje klijent ili potencijalni klijent;

| 8. | ‚čimbenici održivosti’ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088; |
| --- | --- |

8.

‚čimbenici održivosti’ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088;

| 9. | ‚rizici održivosti’ znači rizici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 22. Uredbe (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

9.

‚rizici održivosti’ znači rizici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 22. Uredbe (EU) 2019/2088.

(*1)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.)."

*1

(*2)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;"

*2

| (2) | u članku 21. stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Pri ispunjavanju zahtjeva iz ovog stavka investicijska društva uzimaju u obzir rizike održivosti.”; |
| --- | --- | --- |

(2)

u članku 21. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Pri ispunjavanju zahtjeva iz ovog stavka investicijska društva uzimaju u obzir rizike održivosti.”;

| (b) | dodaje se sljedeći podstavak:

  „Pri ispunjavanju zahtjeva iz ovog stavka investicijska društva uzimaju u obzir prirodu, opseg i složenost poslovanja društva te prirodu i raspon investicijskih usluga i aktivnosti koje se obavljaju tijekom poslovanja.”; |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći podstavak:

„Pri ispunjavanju zahtjeva iz ovog stavka investicijska društva uzimaju u obzir prirodu, opseg i složenost poslovanja društva te prirodu i raspon investicijskih usluga i aktivnosti koje se obavljaju tijekom poslovanja.”;

| (3) | u članku 23. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | uspostavljaju, provode i održavaju primjerene politike i postupke upravljanja rizikom kojima se utvrđuju rizici koji se odnose na aktivnosti, procese i sustave društva i, prema potrebi, određuju prihvatljivu razinu rizika za društvo. Pritom investicijska društva uzimaju u obzir rizike održivosti;”; |
| --- | --- | --- |

(3)

u članku 23. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

uspostavljaju, provode i održavaju primjerene politike i postupke upravljanja rizikom kojima se utvrđuju rizici koji se odnose na aktivnosti, procese i sustave društva i, prema potrebi, određuju prihvatljivu razinu rizika za društvo. Pritom investicijska društva uzimaju u obzir rizike održivosti;”;

| (4) | članak 33. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 33.
  Sukobi interesa koji su potencijalno štetni za klijenta
  (članak 16. stavak 3. i članak 23. Direktive 2014/65/EU)
  U svrhu utvrđivanja vrsta sukoba interesa koji nastaju tijekom pružanja investicijskih i pomoćnih usluga ili njihove kombinacije, a čije postojanje može naštetiti interesima klijenta, uključujući njegove preferencije u pogledu održivosti, investicijska društva kao minimalne kriterije uzimaju u obzir nalazi li se investicijsko društvo ili relevantna osoba ili osoba koja je izravno ili neizravno putem kontrole povezana s društvom u bilo kojoj od sljedećih situacija, bilo kao rezultat pružanja investicijskih ili pomoćnih usluga odnosno provedbe investicijskih aktivnosti ili zbog drugih razloga:






  (a) | vjerojatno je da će društvo ili ta osoba ostvariti financijsku dobit ili izbjeći financijski gubitak na štetu klijenta; |
| --- | --- | --- |

(4)

članak 33. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 33.

Sukobi interesa koji su potencijalno štetni za klijenta

(članak 16. stavak 3. i članak 23. Direktive 2014/65/EU)

U svrhu utvrđivanja vrsta sukoba interesa koji nastaju tijekom pružanja investicijskih i pomoćnih usluga ili njihove kombinacije, a čije postojanje može naštetiti interesima klijenta, uključujući njegove preferencije u pogledu održivosti, investicijska društva kao minimalne kriterije uzimaju u obzir nalazi li se investicijsko društvo ili relevantna osoba ili osoba koja je izravno ili neizravno putem kontrole povezana s društvom u bilo kojoj od sljedećih situacija, bilo kao rezultat pružanja investicijskih ili pomoćnih usluga odnosno provedbe investicijskih aktivnosti ili zbog drugih razloga:

(a)

vjerojatno je da će društvo ili ta osoba ostvariti financijsku dobit ili izbjeći financijski gubitak na štetu klijenta;

| (b) | društvo ili ta osoba ima interes od ishoda usluge pružene klijentu ili transakcije izvršene za račun klijenta, koji je različit od interesa klijenta; |
| --- | --- |

(b)

društvo ili ta osoba ima interes od ishoda usluge pružene klijentu ili transakcije izvršene za račun klijenta, koji je različit od interesa klijenta;

| (c) | društvo ili ta osoba ima financijski ili drugi motiv da interes nekog drugog klijenta ili grupe klijenata stavi ispred interesa klijenta; |
| --- | --- |

(c)

društvo ili ta osoba ima financijski ili drugi motiv da interes nekog drugog klijenta ili grupe klijenata stavi ispred interesa klijenta;

| (d) | društvo ili ta osoba obavljaju istu djelatnost kao klijent; |
| --- | --- |

(d)

društvo ili ta osoba obavljaju istu djelatnost kao klijent;

| (e) | društvo ili ta osoba od osobe koja nije klijent primaju ili će primiti dodatan poticaj u vezi s uslugom pruženom klijentu, u obliku novčanih ili nenovčanih koristi ili usluga.”; |
| --- | --- |

(e)

društvo ili ta osoba od osobe koja nije klijent primaju ili će primiti dodatan poticaj u vezi s uslugom pruženom klijentu, u obliku novčanih ili nenovčanih koristi ili usluga.”;

| (5) | u članku 52. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Investicijska društva dostavljaju opis:






  (a) | vrsta razmatranih financijskih instrumenata; |
| --- | --- | --- |

(5)

u članku 52. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Investicijska društva dostavljaju opis:

(a)

vrsta razmatranih financijskih instrumenata;

| (b) | raspona financijskih instrumenata i pružatelja analiziranih za svaku vrstu instrumenta prema području primjene usluge; |
| --- | --- |

(b)

raspona financijskih instrumenata i pružatelja analiziranih za svaku vrstu instrumenta prema području primjene usluge;

| (c) | prema potrebi, čimbenika održivosti uzetih u obzir u postupku odabira financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi, čimbenika održivosti uzetih u obzir u postupku odabira financijskih instrumenata;

| (d) | pri pružanju neovisnog savjetovanja, kako pružena usluga ispunjava uvjete za pružanje investicijskih savjeta na neovisnoj osnovi, i čimbenika koji su uzeti u obzir u postupku odabira koji investicijsko društvo upotrebljava za preporuku financijskih instrumenata, uključujući rizike, troškove i složenost financijskih instrumenata.”; |
| --- | --- |

(d)

pri pružanju neovisnog savjetovanja, kako pružena usluga ispunjava uvjete za pružanje investicijskih savjeta na neovisnoj osnovi, i čimbenika koji su uzeti u obzir u postupku odabira koji investicijsko društvo upotrebljava za preporuku financijskih instrumenata, uključujući rizike, troškove i složenost financijskih instrumenata.”;

| (6) | članak 54. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | ispunjava investicijske ciljeve navedenog klijenta, uključujući prihvatljivi rizik za klijenta i sve preferencije u pogledu održivosti;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

članak 54. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

ispunjava investicijske ciljeve navedenog klijenta, uključujući prihvatljivi rizik za klijenta i sve preferencije u pogledu održivosti;”;

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Informacije o investicijskim ciljevima klijenta ili potencijalnog klijenta uključuju, prema potrebi, informacije o razdoblju tijekom kojeg klijent želi zadržati ulaganje, njegovoj spremnosti na preuzimanje rizika, prihvatljivom riziku za klijenta, svrsi ulaganja te usto preferencijama u pogledu održivosti.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Informacije o investicijskim ciljevima klijenta ili potencijalnog klijenta uključuju, prema potrebi, informacije o razdoblju tijekom kojeg klijent želi zadržati ulaganje, njegovoj spremnosti na preuzimanje rizika, prihvatljivom riziku za klijenta, svrsi ulaganja te usto preferencijama u pogledu održivosti.”;

| (c) | stavak 9. zamjenjuje se sljedećim:

  „9.   Investicijska društva uspostavila su i mogu dokazati da su uspostavila primjerene politike i postupke koji im omogućuju da razumiju prirodu i svojstva, uključujući troškove i rizike investicijskih usluga i financijskih instrumenata koje odabiru za svoje klijente, uključujući čimbenike održivosti, te da procijene, uzimajući u obzir trošak i složenost, odgovaraju li istovjetne investicijske usluge ili financijski instrumenti profilu klijenta.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„9.   Investicijska društva uspostavila su i mogu dokazati da su uspostavila primjerene politike i postupke koji im omogućuju da razumiju prirodu i svojstva, uključujući troškove i rizike investicijskih usluga i financijskih instrumenata koje odabiru za svoje klijente, uključujući čimbenike održivosti, te da procijene, uzimajući u obzir trošak i složenost, odgovaraju li istovjetne investicijske usluge ili financijski instrumenti profilu klijenta.”;

| (d) | stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

  „10.   Pri pružanju investicijske usluge investicijskog savjetovanja ili upravljanja portfeljem, investicijsko društvo ne preporučuje i ne odlučuje se na trgovanje ako ni jedna usluga ili instrument nisu primjereni klijentu.
  Investicijsko društvo ne preporučuje financijske instrumente niti trguje takvim instrumentima kao da ispunjavaju preferencije klijenta ili potencijalnog klijenta u pogledu održivosti ako ti financijski instrumenti ne ispunjavaju te preferencije. Investicijsko društvo objašnjava klijentu ili potencijalnim klijentima razloge zbog kojih to ne čini i vodi evidenciju o tim razlozima.
  Ako nijedan financijski instrument ne ispunjava preferencije klijenta ili potencijalnog klijenta u pogledu održivosti, a klijent odluči prilagoditi svoje preferencije u pogledu održivosti, investicijsko društvo vodi evidenciju o odluci klijenta, uključujući razloge za tu odluku.”; |
| --- | --- |

(d)

stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„10.   Pri pružanju investicijske usluge investicijskog savjetovanja ili upravljanja portfeljem, investicijsko društvo ne preporučuje i ne odlučuje se na trgovanje ako ni jedna usluga ili instrument nisu primjereni klijentu.

Investicijsko društvo ne preporučuje financijske instrumente niti trguje takvim instrumentima kao da ispunjavaju preferencije klijenta ili potencijalnog klijenta u pogledu održivosti ako ti financijski instrumenti ne ispunjavaju te preferencije. Investicijsko društvo objašnjava klijentu ili potencijalnim klijentima razloge zbog kojih to ne čini i vodi evidenciju o tim razlozima.

Ako nijedan financijski instrument ne ispunjava preferencije klijenta ili potencijalnog klijenta u pogledu održivosti, a klijent odluči prilagoditi svoje preferencije u pogledu održivosti, investicijsko društvo vodi evidenciju o odluci klijenta, uključujući razloge za tu odluku.”;

| (e) | u stavku 12. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „12.   Pri pružanju usluga investicijskog savjetovanja investicijska društva malom ulagatelju dostavljaju izvješće u kojem se sažeto navode pruženi savjeti i objašnjava zašto je preporuka primjerena malom ulagatelju, uključujući način na koji je preporuka usklađena s investicijskim ciljevima klijenta, njegovim osobnim okolnostima s obzirom na zatraženo trajanje ulaganja, njegovim znanjem i iskustvom, njegovim stavom prema riziku, njegovom sposobnosti da podnese gubitke i njegovim preferencijama u pogledu održivosti.”; |
| --- | --- |

(e)

u stavku 12. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„12.   Pri pružanju usluga investicijskog savjetovanja investicijska društva malom ulagatelju dostavljaju izvješće u kojem se sažeto navode pruženi savjeti i objašnjava zašto je preporuka primjerena malom ulagatelju, uključujući način na koji je preporuka usklađena s investicijskim ciljevima klijenta, njegovim osobnim okolnostima s obzirom na zatraženo trajanje ulaganja, njegovim znanjem i iskustvom, njegovim stavom prema riziku, njegovom sposobnosti da podnese gubitke i njegovim preferencijama u pogledu održivosti.”;

| (f) | U stavku 13.a dodaje se novi podstavak:

  „Zahtjevima za ispunjavanje preferencija klijenata ili potencijalnih klijenata u pogledu održivosti, prema potrebi, ne mijenjaju se uvjeti utvrđeni u prvom podstavku.”. |
| --- | --- |

(f)

U stavku 13.a dodaje se novi podstavak:

„Zahtjevima za ispunjavanje preferencija klijenata ili potencijalnih klijenata u pogledu održivosti, prema potrebi, ne mijenjaju se uvjeti utvrđeni u prvom podstavku.”.

Članak 2.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 2. kolovoza 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. travnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 349.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 1.).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 оd 25. travnja 2016. o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s organizacijskim zahtjevima i uvjetima poslovanja investicijskih društava te izrazima definiranima za potrebe te Direktive (SL L 87, 31.3.2017., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

8

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1254

оd 21. travnja 2021.

o ispravku Delegirane uredbe (EU) 2017/565 o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s organizacijskim zahtjevima i uvjetima poslovanja investicijskih društava te izrazima definiranima za potrebe te Direktive

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (1), a posebno njezin članak 16. stavak 12. i članak 27. stavak 9.,

budući da:

| (1) | Utvrđeno je da se u članku 1. stavku 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (2) pogreškom propisuje primjena članka 59. stavka 4., članka 60. i poglavlja IV. te uredbe umjesto članka 64. stavka 4., članka 65. i poglavlja VIII. |
| --- | --- |

(1)

Utvrđeno je da se u članku 1. stavku 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (2) pogreškom propisuje primjena članka 59. stavka 4., članka 60. i poglavlja IV. te uredbe umjesto članka 64. stavka 4., članka 65. i poglavlja VIII.

| (2) | Nekoliko unakrsnih upućivanja u Prilogu I. Delegiranoj uredbi (EU) 2017/565, konkretno u odjeljcima „Procjena klijenta”, „Postupanje s nalogom”, „Nalozi klijenata i transakcije”, „Izvješćivanje klijenata”, „Komunikacija s klijentima” i „Organizacijski zahtjevi”, sadržava pogreške. |
| --- | --- |

(2)

Nekoliko unakrsnih upućivanja u Prilogu I. Delegiranoj uredbi (EU) 2017/565, konkretno u odjeljcima „Procjena klijenta”, „Postupanje s nalogom”, „Nalozi klijenata i transakcije”, „Izvješćivanje klijenata”, „Komunikacija s klijentima” i „Organizacijski zahtjevi”, sadržava pogreške.

| (3) | Delegiranu uredbu (EU) 2017/565 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti, |
| --- | --- |

(3)

Delegiranu uredbu (EU) 2017/565 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Delegirana uredba (EU) 2017/565 ispravlja se kako slijedi:

| (1) | u članku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Poglavlje II. i poglavlje III. odjeljci od 1. do 4., članak 64. stavak 4., članak 65. i odjeljci od 6. do 8. te, u mjeri u kojoj se odnose na te odredbe, poglavlje I. i poglavlje VIII. ove Uredbe primjenjuju se na društva za upravljanje kada pružaju usluge u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive 2009/65/EZ i člankom 6. stavkom 6. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*1).


  (*1)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

(1)

u članku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Poglavlje II. i poglavlje III. odjeljci od 1. do 4., članak 64. stavak 4., članak 65. i odjeljci od 6. do 8. te, u mjeri u kojoj se odnose na te odredbe, poglavlje I. i poglavlje VIII. ove Uredbe primjenjuju se na društva za upravljanje kada pružaju usluge u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive 2009/65/EZ i člankom 6. stavkom 6. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

(*1)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).”;"

*1

| (2) | Prilog I. zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Prilog I. zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. travnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 349.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 оd 25. travnja 2016. o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s organizacijskim zahtjevima i uvjetima poslovanja investicijskih društava te izrazima definiranima za potrebe te Direktive (SL L 87, 31.3.2017., str. 1.).

2

---

PRILOG

„PRILOG I.

Vođenje evidencije

Minimalan popis evidencije koju investicijska društva moraju voditi ovisno o prirodi svojih aktivnosti

| Priroda obveze | Vrsta evidencije | Sažetak sadržaja | Upućivanje na zakonodavstvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Procjena klijenta |
| | Informacije za klijente | Sadržaj kako je predviđeno člankom 24. stavkom 4. Direktive 2014/65/EU i člancima od 44. do 51. ove Uredbe | Članak 24. stavak 4. Direktive 2014/65/EU
  Članci od 44. do 51. ove Uredbe |
| | Sporazumi s klijentima | Evidencija kako je predviđeno člankom 25. stavkom 5. Direktive 2014/65/EU | Članak 25. stavak 5. Direktive 2014/65/EU
  Članak 58. ove Uredbe |
| | Procjena primjerenosti i prikladnosti | Sadržaj kako je predviđeno člankom 25. stavcima 2. i 3. Direktive 2014/65/EU i člancima 54., 55. i 60. ove Uredbe | Članak 25. stavci 2. i 3. Direktive 2014/65/EU
  Članci 54., 55. i 56. ove Uredbe |
| Postupanje s nalogom |
| | Postupanje s nalogom klijenta – pridružene transakcije | Evidencija kako je predviđeno člancima od 67. do 70. ove Uredbe | Članak 24. stavak 1. i članak 28. stavak 1. Direktive 2014/65/EU
  Članci od 67. do 70. ove Uredbe |
| | Pridruživanje i alokacija transakcija za vlastiti račun | Evidencija kako je predviđeno člankom 69. ove Uredbe | Članak 24. stavak 1. i članak 28. stavak 1. Direktive 2014/65/EU
  Članak 69. ove Uredbe |
| Nalozi klijenata i transakcije |
| | Vođenje evidencije o nalozima klijenata i odlukama o trgovanju | Evidencija kako je predviđeno člankom 74. ove Uredbe | Članak 16. stavak 6. Direktive 2014/65/EU
  Članak 74. ove Uredbe |
| | Vođenje evidencije o transakcijama i obradi naloga | Evidencija kako je predviđeno člankom 75. ove Uredbe | Članak 16. stavak 6. Direktive 2014/65/EU
  Članak 75. ove Uredbe |
| Izvješćivanje klijenata |
| | Obveza u pogledu usluga koje se pružaju klijentima | Sadržaj kako je predviđeno člancima od 59. do 63. ove Uredbe | Članak 24. stavci 1. i 6. te članak 25. stavci 1. i 6. Direktive 2014/65/EU
  Članci od 59. do 63. ove Uredbe |
| Zaštita imovine klijenata |
| | Financijski instrumenti klijenata koje drži investicijsko društvo | Evidencija kako je predviđeno člankom 16. stavkom 8. Direktive 2014/65/EU i člankom 2. Delegirane direktive Komisije (EU) 2017/593 | Članak 16. stavak 8. Direktive 2014/65/EU
  Članak 2. Delegirane direktive (EU) 2017/593 |
| | Novčana sredstva klijenata koja drži investicijsko društvo | Evidencija kako je predviđeno člankom 16. stavkom 9. Direktive 2014/65/EU i člankom 2. Delegirane direktive (EU) 2017/593 | Članak 16. stavak 9. Direktive 2014/65/EU
  Članak 2. Delegirane direktive (EU) 2017/593 |
| | Korištenje financijskim instrumentima klijenata | Evidencija kako je predviđeno člankom 5. Delegirane direktive (EU) 2017/593 | Članak 16. stavci 8., 9. i 10. Direktive 2014/65/EU
  Članak 5. Delegirane direktive (EU) 2017/593 |
| Komunikacija s klijentima |
| | Informacije o troškovima i povezanim naknadama | Sadržaj kako je predviđeno člankom 50. ove Uredbe | Članak 24. stavak 4. točka (c) Direktive 2014/65/EU
  Članak 50. ove Uredbe |
| | Informacije o investicijskom društvu i njegovim uslugama, financijskim instrumentima i zaštiti imovine klijenata | Sadržaj kako je predviđeno člancima 47., 48. i 49. ove Uredbe | Članak 24. stavak 4. Direktive 2014/65/EU
  Članci 47., 48. i 49. ove Uredbe |
| | Informacije za klijente | Evidencija komunikacije | Članak 24. stavak 3. Direktive 2014/65/EU
  Članak 46. ove Uredbe |
| | Promidžbeni sadržaji (osim u usmenom obliku) | Svaki promidžbeni sadržaj koji objavi investicijsko društvo (osim u usmenom obliku) kako je predviđeno člancima 44. i 46. ove Uredbe | Članak 24. stavak 3. Direktive 2014/65/EU
  Članci 44. i 46. ove Uredbe |
| | Investicijsko savjetovanje malih ulagatelja | i. Činjenica, datum i vrijeme pružanja investicijskog savjetovanja i ii. financijski instrument koji je preporučen i iii. izvješće o primjerenosti koje se dostavlja klijentu | Članak 25. stavak 6. Direktive 2014/65/EU
  Članak 54. ove Uredbe |
| | Investicijska istraživanja | Svaka stavka investicijskog istraživanja koje investicijsko društvo objavi na trajnom mediju | Članak 24. stavak 3. Direktive 2014/65/EU
  Članci 36. i 37. ove Uredbe |
| Organizacijski zahtjevi |
| | Poslovanje društva i njegova unutarnja organizacija | Evidencija kako je predviđeno člankom 21. stavkom 1. točkom (f) ove Uredbe | Članak 16. stavci od 2. do 10. Direktive 2014/65/EU
  Članak 21. stavak 1. točka (f) ove Uredbe |
| | Izvješća o usklađenosti | Svako izvješće o usklađenosti koje se dostavlja upravljačkom tijelu | Članak 16. stavak 2. Direktive 2014/65/EU
  Članak 22. stavak 2. točka (c) i članak 25. stavak 2. ove Uredbe |
| | Evidencija o sukobu interesa | Evidencija kako je predviđeno člankom 35. ove Uredbe | Članak 16. stavak 3. Direktive 2014/65/EU
  Članak 35. ove Uredbe |
| | Poticaji | Informacije koje se daju klijentima u skladu s člankom 24. stavkom 9. Direktive 2014/65/EU | Članak 24. stavak 9. Direktive 2014/65/EU
  Članci 11., 12. i 13. Delegirane direktive (EU) 2017/593 |
| | Izvješća o upravljanju rizikom | Svako izvješće o upravljanju rizikom koje se dostavlja višem rukovodstvu | Članak 16. stavak 5. Direktive 2014/65/EU
  Članak 23. stavak 1. točka (b) i članak 25. stavak 2. ove Uredbe |
| | Izvješća o unutarnjoj reviziji | Svako izvješće o unutarnjoj reviziji koje se dostavlja višem rukovodstvu | Članak 16. stavak 5. Direktive 2014/65/EU
  Članak 24. i članak 25. stavak 2. ove Uredbe |
| | Evidencija o rješavanju pritužbi | Svaka pritužba i mjera koja je poduzeta za rješavanje pritužbe | Članak 16. stavak 2. Direktive 2014/65/EU
  Članak 26. ove Uredbe |
| | Evidencija osobnih transakcija | Evidencija kako je predviđeno člankom 29. stavkom 5. točkom (c) ove Uredbe | Članak 16. stavak 2. Direktive 2014/65/EU
  Članak 29. stavak 5. točka (c) ove Uredbe |

Priroda obveze

Vrsta evidencije

Sažetak sadržaja

Upućivanje na zakonodavstvo

Procjena klijenta

Informacije za klijente

Sadržaj kako je predviđeno člankom 24. stavkom 4. Direktive 2014/65/EU i člancima od 44. do 51. ove Uredbe

Članak 24. stavak 4. Direktive 2014/65/EU

Članci od 44. do 51. ove Uredbe

Sporazumi s klijentima

Evidencija kako je predviđeno člankom 25. stavkom 5. Direktive 2014/65/EU

Članak 25. stavak 5. Direktive 2014/65/EU

Članak 58. ove Uredbe

Procjena primjerenosti i prikladnosti

Sadržaj kako je predviđeno člankom 25. stavcima 2. i 3. Direktive 2014/65/EU i člancima 54., 55. i 60. ove Uredbe

Članak 25. stavci 2. i 3. Direktive 2014/65/EU

Članci 54., 55. i 56. ove Uredbe

Postupanje s nalogom

Postupanje s nalogom klijenta – pridružene transakcije

Evidencija kako je predviđeno člancima od 67. do 70. ove Uredbe

Članak 24. stavak 1. i članak 28. stavak 1. Direktive 2014/65/EU

Članci od 67. do 70. ove Uredbe

Pridruživanje i alokacija transakcija za vlastiti račun

Evidencija kako je predviđeno člankom 69. ove Uredbe

Članak 24. stavak 1. i članak 28. stavak 1. Direktive 2014/65/EU

Članak 69. ove Uredbe

Nalozi klijenata i transakcije

Vođenje evidencije o nalozima klijenata i odlukama o trgovanju

Evidencija kako je predviđeno člankom 74. ove Uredbe

Članak 16. stavak 6. Direktive 2014/65/EU

Članak 74. ove Uredbe

Vođenje evidencije o transakcijama i obradi naloga

Evidencija kako je predviđeno člankom 75. ove Uredbe

Članak 16. stavak 6. Direktive 2014/65/EU

Članak 75. ove Uredbe

Izvješćivanje klijenata

Obveza u pogledu usluga koje se pružaju klijentima

Sadržaj kako je predviđeno člancima od 59. do 63. ove Uredbe

Članak 24. stavci 1. i 6. te članak 25. stavci 1. i 6. Direktive 2014/65/EU

Članci od 59. do 63. ove Uredbe

Zaštita imovine klijenata

Financijski instrumenti klijenata koje drži investicijsko društvo

Evidencija kako je predviđeno člankom 16. stavkom 8. Direktive 2014/65/EU i člankom 2. Delegirane direktive Komisije (EU) 2017/593

Članak 16. stavak 8. Direktive 2014/65/EU

Članak 2. Delegirane direktive (EU) 2017/593

Novčana sredstva klijenata koja drži investicijsko društvo

Evidencija kako je predviđeno člankom 16. stavkom 9. Direktive 2014/65/EU i člankom 2. Delegirane direktive (EU) 2017/593

Članak 16. stavak 9. Direktive 2014/65/EU

Članak 2. Delegirane direktive (EU) 2017/593

Korištenje financijskim instrumentima klijenata

Evidencija kako je predviđeno člankom 5. Delegirane direktive (EU) 2017/593

Članak 16. stavci 8., 9. i 10. Direktive 2014/65/EU

Članak 5. Delegirane direktive (EU) 2017/593

Komunikacija s klijentima

Informacije o troškovima i povezanim naknadama

Sadržaj kako je predviđeno člankom 50. ove Uredbe

Članak 24. stavak 4. točka (c) Direktive 2014/65/EU

Članak 50. ove Uredbe

Informacije o investicijskom društvu i njegovim uslugama, financijskim instrumentima i zaštiti imovine klijenata

Sadržaj kako je predviđeno člancima 47., 48. i 49. ove Uredbe

Članak 24. stavak 4. Direktive 2014/65/EU

Članci 47., 48. i 49. ove Uredbe

Informacije za klijente

Evidencija komunikacije

Članak 24. stavak 3. Direktive 2014/65/EU

Članak 46. ove Uredbe

Promidžbeni sadržaji (osim u usmenom obliku)

Svaki promidžbeni sadržaj koji objavi investicijsko društvo (osim u usmenom obliku) kako je predviđeno člancima 44. i 46. ove Uredbe

Članak 24. stavak 3. Direktive 2014/65/EU

Članci 44. i 46. ove Uredbe

Investicijsko savjetovanje malih ulagatelja

i. Činjenica, datum i vrijeme pružanja investicijskog savjetovanja i ii. financijski instrument koji je preporučen i iii. izvješće o primjerenosti koje se dostavlja klijentu

Članak 25. stavak 6. Direktive 2014/65/EU

Članak 54. ove Uredbe

Investicijska istraživanja

Svaka stavka investicijskog istraživanja koje investicijsko društvo objavi na trajnom mediju

Članak 24. stavak 3. Direktive 2014/65/EU

Članci 36. i 37. ove Uredbe

Organizacijski zahtjevi

Poslovanje društva i njegova unutarnja organizacija

Evidencija kako je predviđeno člankom 21. stavkom 1. točkom (f) ove Uredbe

Članak 16. stavci od 2. do 10. Direktive 2014/65/EU

Članak 21. stavak 1. točka (f) ove Uredbe

Izvješća o usklađenosti

Svako izvješće o usklađenosti koje se dostavlja upravljačkom tijelu

Članak 16. stavak 2. Direktive 2014/65/EU

Članak 22. stavak 2. točka (c) i članak 25. stavak 2. ove Uredbe

Evidencija o sukobu interesa

Evidencija kako je predviđeno člankom 35. ove Uredbe

Članak 16. stavak 3. Direktive 2014/65/EU

Članak 35. ove Uredbe

Poticaji

Informacije koje se daju klijentima u skladu s člankom 24. stavkom 9. Direktive 2014/65/EU

Članak 24. stavak 9. Direktive 2014/65/EU

Članci 11., 12. i 13. Delegirane direktive (EU) 2017/593

Izvješća o upravljanju rizikom

Svako izvješće o upravljanju rizikom koje se dostavlja višem rukovodstvu

Članak 16. stavak 5. Direktive 2014/65/EU

Članak 23. stavak 1. točka (b) i članak 25. stavak 2. ove Uredbe

Izvješća o unutarnjoj reviziji

Svako izvješće o unutarnjoj reviziji koje se dostavlja višem rukovodstvu

Članak 16. stavak 5. Direktive 2014/65/EU

Članak 24. i članak 25. stavak 2. ove Uredbe

Evidencija o rješavanju pritužbi

Svaka pritužba i mjera koja je poduzeta za rješavanje pritužbe

Članak 16. stavak 2. Direktive 2014/65/EU

Članak 26. ove Uredbe

Evidencija osobnih transakcija

Evidencija kako je predviđeno člankom 29. stavkom 5. točkom (c) ove Uredbe

Članak 16. stavak 2. Direktive 2014/65/EU

Članak 29. stavak 5. točka (c) ove Uredbe

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1255

оd 21. travnja 2021.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) br. 231/2013 u pogledu rizika održivosti i čimbenika održivosti koje upravitelji alternativnim investicijskim fondovima trebaju uzeti u obzir

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (1), a posebno njezin članak 12. stavak 3., članak 14. stavak 4., članak 15. stavak 5. i članak 18. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Prelazak na niskougljično, održivije i resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). Člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma utvrđuje se cilj jačanja odgovora na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene. |
| --- | --- |

(1)

Prelazak na niskougljično, održivije i resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). Člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma utvrđuje se cilj jačanja odgovora na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.

| (2) | Prepoznajući taj izazov, Komisija je u prosincu 2019. predstavila europski zeleni plan (3). Zeleni plan nova je strategija rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. nadalje neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za ostvarivanje tog cilja ulagateljima je potrebno dati jasne signale u pogledu njihovih ulaganja kako bi se izbjegla neiskoristivost imovine i povećalo održivo financiranje. |
| --- | --- |

(2)

Prepoznajući taj izazov, Komisija je u prosincu 2019. predstavila europski zeleni plan (3). Zeleni plan nova je strategija rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. nadalje neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za ostvarivanje tog cilja ulagateljima je potrebno dati jasne signale u pogledu njihovih ulaganja kako bi se izbjegla neiskoristivost imovine i povećalo održivo financiranje.

| (3) | Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva utvrđenih u Akcijskom planu jest preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi postizanja održivog i uključivog rasta. Procjena učinka na kojoj se temelje kasnije zakonodavne inicijative objavljena u svibnju 2018. (5) pokazala je da je potrebno pojasniti da bi upravitelji alternativnim investicijskim fondovima („UAIF-i”) trebali uzeti u obzir čimbenike održivosti u okviru svojih dužnosti prema ulagateljima. Upravitelji alternativnim investicijskim fondovima stoga bi trebali redovito procjenjivati ne samo sve relevantne financijske rizike, već i sve relevantne rizike održivosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji bi, u slučaju njihova nastanka, mogli uzrokovati stvaran ili potencijalan bitan negativan učinak na vrijednost ulaganja. U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 231/2013 (7) ne upućuje se izričito na rizike održivosti. Zbog tog razloga te kako bi se osigurala pravilna provedba i poštovanje unutarnjih postupaka i organizacijskih mjera, potrebno je pojasniti da postupci, sustavi i unutarnje kontrole upravitelja alternativnim investicijskim fondovima odražavaju rizike održivosti te da su za analizu tih rizika potrebni tehnički kapaciteti i znanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva utvrđenih u Akcijskom planu jest preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi postizanja održivog i uključivog rasta. Procjena učinka na kojoj se temelje kasnije zakonodavne inicijative objavljena u svibnju 2018. (5) pokazala je da je potrebno pojasniti da bi upravitelji alternativnim investicijskim fondovima („UAIF-i”) trebali uzeti u obzir čimbenike održivosti u okviru svojih dužnosti prema ulagateljima. Upravitelji alternativnim investicijskim fondovima stoga bi trebali redovito procjenjivati ne samo sve relevantne financijske rizike, već i sve relevantne rizike održivosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji bi, u slučaju njihova nastanka, mogli uzrokovati stvaran ili potencijalan bitan negativan učinak na vrijednost ulaganja. U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 231/2013 (7) ne upućuje se izričito na rizike održivosti. Zbog tog razloga te kako bi se osigurala pravilna provedba i poštovanje unutarnjih postupaka i organizacijskih mjera, potrebno je pojasniti da postupci, sustavi i unutarnje kontrole upravitelja alternativnim investicijskim fondovima odražavaju rizike održivosti te da su za analizu tih rizika potrebni tehnički kapaciteti i znanje.

| (4) | U skladu s Uredbom (EU) 2019/2088 upravitelji alternativnim investicijskim fondovima koji su obvezni uzeti u obzir glavne štetne učinke investicijskih odluka na čimbenike održivosti ili te glavne štetne učinke dobrovoljno uzimaju u obzir obvezni su objaviti kako se ti glavni štetni učinci uzimaju u obzir u njihovim politikama dužne pažnje. Radi osiguravanja dosljednosti između Uredbe (EU) 2019/2088 i Delegirane uredbe (EU) br. 231/2013 ta bi se obveza trebala odražavati u Delegiranoj uredbi (EU) br. 231/2013. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s Uredbom (EU) 2019/2088 upravitelji alternativnim investicijskim fondovima koji su obvezni uzeti u obzir glavne štetne učinke investicijskih odluka na čimbenike održivosti ili te glavne štetne učinke dobrovoljno uzimaju u obzir obvezni su objaviti kako se ti glavni štetni učinci uzimaju u obzir u njihovim politikama dužne pažnje. Radi osiguravanja dosljednosti između Uredbe (EU) 2019/2088 i Delegirane uredbe (EU) br. 231/2013 ta bi se obveza trebala odražavati u Delegiranoj uredbi (EU) br. 231/2013.

| (5) | Kako bi se održao visok standard zaštite ulagatelja, upravitelji alternativnim investicijskim fondovima trebali bi pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa čije postojanje može naštetiti interesima AIF-a uključiti sukobe interesa koji se mogu pojaviti kao posljedica uključivanja rizika održivosti u njihove postupke, sustave i unutarnje kontrole. Ti sukobi mogu uključivati sukobe koji proizlaze iz isplaćivanja primitaka ili osobnih transakcija relevantnog osoblja, sukobe interesa koji bi mogli dovesti do manipulativnog zelenog marketinga, zavaravajuće prodaje ili lažnog prikazivanja investicijskih strategija te sukobe interesa među različitim alternativnim investicijskim fondovima kojima upravlja isti UAIF. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se održao visok standard zaštite ulagatelja, upravitelji alternativnim investicijskim fondovima trebali bi pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa čije postojanje može naštetiti interesima AIF-a uključiti sukobe interesa koji se mogu pojaviti kao posljedica uključivanja rizika održivosti u njihove postupke, sustave i unutarnje kontrole. Ti sukobi mogu uključivati sukobe koji proizlaze iz isplaćivanja primitaka ili osobnih transakcija relevantnog osoblja, sukobe interesa koji bi mogli dovesti do manipulativnog zelenog marketinga, zavaravajuće prodaje ili lažnog prikazivanja investicijskih strategija te sukobe interesa među različitim alternativnim investicijskim fondovima kojima upravlja isti UAIF.

| (6) | Delegiranu uredbu (EU) br. 231/2013 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Delegiranu uredbu (EU) br. 231/2013 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Nadležnim tijelima i upraviteljima alternativnim investicijskim fondovima trebalo bi dati dovoljno vremena za prilagodbu novim zahtjevima sadržanima u ovoj Uredbi. Stoga bi njezinu primjenu trebalo odgoditi, |
| --- | --- |

(7)

Nadležnim tijelima i upraviteljima alternativnim investicijskim fondovima trebalo bi dati dovoljno vremena za prilagodbu novim zahtjevima sadržanima u ovoj Uredbi. Stoga bi njezinu primjenu trebalo odgoditi,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Delegirana uredba (EU) br. 231/2013 mijenja se kako slijedi:

| (1) | U članku 1. dodaju se sljedeće točke 6. i 7.:






  „6. | ‚rizik održivosti’ znači rizik održivosti kako je definiran u članku 2. točki 22. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1); |
| --- | --- | --- |

(1)

U članku 1. dodaju se sljedeće točke 6. i 7.:

„6.

‚rizik održivosti’ znači rizik održivosti kako je definiran u članku 2. točki 22. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1);

| 7. | ‚čimbenici održivosti’ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

7.

‚čimbenici održivosti’ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088.

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;"

| (2) | U članku 18. dodaju se sljedeći stavci 5. i 6.:

  „5.   Pri ispunjavanju zahtjeva iz stavaka od 1. do 3. upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uzimaju u obzir rizike održivosti.


  6.   Ako upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uzimaju u obzir glavne štetne učinke investicijskih odluka na čimbenike održivosti kako je opisano u članku 4. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2019/2088 ili kako se zahtijeva člankom 4. stavkom 3. ili 4. te uredbe, ti upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uzimaju u obzir takve glavne štetne učinke pri ispunjavanju zahtjeva iz stavaka od 1. do 3. ovog članka.”; |
| --- | --- |

(2)

U članku 18. dodaju se sljedeći stavci 5. i 6.:

„5.   Pri ispunjavanju zahtjeva iz stavaka od 1. do 3. upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uzimaju u obzir rizike održivosti.

6.   Ako upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uzimaju u obzir glavne štetne učinke investicijskih odluka na čimbenike održivosti kako je opisano u članku 4. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2019/2088 ili kako se zahtijeva člankom 4. stavkom 3. ili 4. te uredbe, ti upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uzimaju u obzir takve glavne štetne učinke pri ispunjavanju zahtjeva iz stavaka od 1. do 3. ovog članka.”;

| (3) | U članku 22. dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Za potrebe stavka 1., upravitelji alternativnim investicijskom fondovima zadržavaju potrebne resurse i stručna znanja za učinkovito uključivanje rizika održivosti.”; |
| --- | --- |

(3)

U članku 22. dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Za potrebe stavka 1., upravitelji alternativnim investicijskom fondovima zadržavaju potrebne resurse i stručna znanja za učinkovito uključivanje rizika održivosti.”;

| (4) | u članku 30. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa čije postojanje može naštetiti interesima AIF-a upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uključuju one sukobe interesa koji se mogu pojaviti kao posljedica uključivanja rizika održivosti u njihove postupke, sustave i unutarnje kontrole.”; |
| --- | --- |

(4)

u članku 30. dodaje se sljedeći podstavak:

„Pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa čije postojanje može naštetiti interesima AIF-a upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uključuju one sukobe interesa koji se mogu pojaviti kao posljedica uključivanja rizika održivosti u njihove postupke, sustave i unutarnje kontrole.”;

| (5) | U članku 40. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Politika upravljanja rizicima obuhvaća postupke koji su potrebni da bi UAIF za svaki AIF kojim upravlja mogao procijeniti izloženost tog AIF-a tržišnom riziku, riziku likvidnosti, riziku održivosti i riziku druge ugovorne strane, kao i izloženost AIF-a svim drugim relevantnim rizicima, uključujući operativni rizik, koji mogu biti značajni za svaki AIF kojim upravlja.”; |
| --- | --- |

(5)

U članku 40. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Politika upravljanja rizicima obuhvaća postupke koji su potrebni da bi UAIF za svaki AIF kojim upravlja mogao procijeniti izloženost tog AIF-a tržišnom riziku, riziku likvidnosti, riziku održivosti i riziku druge ugovorne strane, kao i izloženost AIF-a svim drugim relevantnim rizicima, uključujući operativni rizik, koji mogu biti značajni za svaki AIF kojim upravlja.”;

| (6) | U članku 57. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Pri ispunjavanju zahtjeva iz prvog podstavka upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uzimaju u obzir rizike održivosti.”; |
| --- | --- |

(6)

U članku 57. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Pri ispunjavanju zahtjeva iz prvog podstavka upravitelji alternativnim investicijskim fondovima uzimaju u obzir rizike održivosti.”;

| (7) | u članku 60. stavku 2. dodaje se sljedeća točka (i):






  „(i) | odgovorno je za uključivanje rizika održivosti u aktivnosti iz točaka od (a) do (h).”. |
| --- | --- | --- |

(7)

u članku 60. stavku 2. dodaje se sljedeća točka (i):

„(i)

odgovorno je za uključivanje rizika održivosti u aktivnosti iz točaka od (a) do (h).”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. kolovoza 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. travnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 174, 1.7.2011., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 231/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na izuzeća, opće uvjete poslovanja, depozitare, financijsku polugu, transparentnost i nadzor (SL L 83, 22.3.2013., str. 1.).

7

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/14

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1256

оd 21. travnja 2021.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/35 u pogledu uključivanja rizika održivosti u upravljanje društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

Uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 50. stavak 1. i članak 135. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Prelazak na niskougljično, održivije i resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). Člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma utvrđuje se cilj jačanja odgovora na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene. |
| --- | --- |

(1)

Prelazak na niskougljično, održivije i resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). Člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma utvrđuje se cilj jačanja odgovora na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.

| (2) | Prepoznajući taj izazov, Komisija je u prosincu 2019. predstavila europski zeleni plan (3). Zeleni plan nova je strategija rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za to su potrebni i jasni, dugoročni signali za usmjeravanje ulagatelja kako bi se izbjegla neiskoristivost imovine i povećalo održivo financiranje. |
| --- | --- |

(2)

Prepoznajući taj izazov, Komisija je u prosincu 2019. predstavila europski zeleni plan (3). Zeleni plan nova je strategija rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za to su potrebni i jasni, dugoročni signali za usmjeravanje ulagatelja kako bi se izbjegla neiskoristivost imovine i povećalo održivo financiranje.

| (3) | Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva utvrđenih u Akcijskom planu jest preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi postizanja održivog i uključivog rasta. Procjena učinka na kojoj se temelje kasnije zakonodavne inicijative objavljena u svibnju 2018. (5) pokazala je da je potrebno pojasniti da bi društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala uzeti u obzir čimbenike održivosti u okviru svojih dužnosti prema ugovarateljima osiguranja. Stoga bi društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala redovito procjenjivati ne samo sve relevantne financijske rizike, nego i sve relevantne rizike održivosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji bi, u slučaju njihova nastanka, mogli stvarno ili potencijalno bitno negativno utjecati na vrijednost ulaganja ili obveze. U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/35 (7) ne upućuje se izričito na rizike održivosti. Zbog tog razloga te kako bi se osigurali pravilna provedba i poštovanje sustava upravljanja, potrebno je pojasniti da bi sustav upravljanja društava za osiguranje i društava za reosiguranje i procjena ukupnih potreba za solventnošću tih društava trebali odražavati rizike održivosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva utvrđenih u Akcijskom planu jest preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi postizanja održivog i uključivog rasta. Procjena učinka na kojoj se temelje kasnije zakonodavne inicijative objavljena u svibnju 2018. (5) pokazala je da je potrebno pojasniti da bi društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala uzeti u obzir čimbenike održivosti u okviru svojih dužnosti prema ugovarateljima osiguranja. Stoga bi društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala redovito procjenjivati ne samo sve relevantne financijske rizike, nego i sve relevantne rizike održivosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji bi, u slučaju njihova nastanka, mogli stvarno ili potencijalno bitno negativno utjecati na vrijednost ulaganja ili obveze. U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/35 (7) ne upućuje se izričito na rizike održivosti. Zbog tog razloga te kako bi se osigurali pravilna provedba i poštovanje sustava upravljanja, potrebno je pojasniti da bi sustav upravljanja društava za osiguranje i društava za reosiguranje i procjena ukupnih potreba za solventnošću tih društava trebali odražavati rizike održivosti.

| (4) | Društva za osiguranje koja objavljuju glavne štetne učinke na čimbenike održivosti u skladu s Uredbom (EU) 2019/2088 trebala bi prilagoditi i svoje procese, sustave i unutarnje kontrole u pogledu tih objava. |
| --- | --- |

(4)

Društva za osiguranje koja objavljuju glavne štetne učinke na čimbenike održivosti u skladu s Uredbom (EU) 2019/2088 trebala bi prilagoditi i svoje procese, sustave i unutarnje kontrole u pogledu tih objava.

| (5) | S obzirom na ambicije Komisije da osigura upravljanje klimatskim i okolišnim rizicima i njihovo uključivanje u financijski sustav te na važnost politika primitaka kako bi se osiguralo da osoblje društava za osiguranje i društava za reosiguranje djelotvorno upravlja rizicima utvrđenima u okviru sustava upravljanja rizicima, politike primitaka društava za osiguranje i društava za reosiguranje trebale bi sadržavati informacije o tome kako se u tim politikama uzima u obzir uključivanje rizika održivosti u sustav upravljanja rizicima. |
| --- | --- |

(5)

S obzirom na ambicije Komisije da osigura upravljanje klimatskim i okolišnim rizicima i njihovo uključivanje u financijski sustav te na važnost politika primitaka kako bi se osiguralo da osoblje društava za osiguranje i društava za reosiguranje djelotvorno upravlja rizicima utvrđenima u okviru sustava upravljanja rizicima, politike primitaka društava za osiguranje i društava za reosiguranje trebale bi sadržavati informacije o tome kako se u tim politikama uzima u obzir uključivanje rizika održivosti u sustav upravljanja rizicima.

| (6) | Načelom razboritosti utvrđenim u članku 132. Direktive 2009/138/EZ propisuje se da društva za osiguranje i društva za reosiguranje ulažu samo u imovinu čije rizike mogu primjereno utvrditi, mjeriti i pratiti, kojima mogu primjereno upravljati, nadzirati ih i izvješćivati o njima. Kako bi se osiguralo da društva za osiguranje i društva za reosiguranje djelotvorno upravljaju klimatskim i okolišnim rizicima, pri provedbi načela razboritosti trebalo bi uzeti u obzir rizike održivosti, a društva za osiguranje i društva za reosiguranje u svojim bi postupcima ulaganja trebala uzeti u obzir preferencije potrošača u pogledu održivosti kako su uzete u obzir u postupku odobravanja proizvoda. |
| --- | --- |

(6)

Načelom razboritosti utvrđenim u članku 132. Direktive 2009/138/EZ propisuje se da društva za osiguranje i društva za reosiguranje ulažu samo u imovinu čije rizike mogu primjereno utvrditi, mjeriti i pratiti, kojima mogu primjereno upravljati, nadzirati ih i izvješćivati o njima. Kako bi se osiguralo da društva za osiguranje i društva za reosiguranje djelotvorno upravljaju klimatskim i okolišnim rizicima, pri provedbi načela razboritosti trebalo bi uzeti u obzir rizike održivosti, a društva za osiguranje i društva za reosiguranje u svojim bi postupcima ulaganja trebala uzeti u obzir preferencije potrošača u pogledu održivosti kako su uzete u obzir u postupku odobravanja proizvoda.

| (7) | Delegiranu uredbu (EU) 2015/35 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Delegiranu uredbu (EU) 2015/35 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Nadležnim tijelima te društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje trebalo bi dati dovoljno vremena za prilagodbu novim zahtjevima sadržanima u ovoj Uredbi. Stoga bi njezinu primjenu trebalo odgoditi, |
| --- | --- |

(8)

Nadležnim tijelima te društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje trebalo bi dati dovoljno vremena za prilagodbu novim zahtjevima sadržanima u ovoj Uredbi. Stoga bi njezinu primjenu trebalo odgoditi,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2015/35

Delegirana uredba (EU) 2015/35 mijenja se kako slijedi:

| (1) | U članku 1. umeću se sljedeće točke od 55.c do 55.e:






  „55.c | ‚rizik održivosti’ znači okolišni, socijalni ili upravljački događaj ili uvjet koji, ako do njega dođe, može uzrokovati stvaran ili potencijalno negativan učinak na vrijednost ulaganja ili na vrijednost obveze; |
| --- | --- | --- |

(1)

U članku 1. umeću se sljedeće točke od 55.c do 55.e:

„55.c

‚rizik održivosti’ znači okolišni, socijalni ili upravljački događaj ili uvjet koji, ako do njega dođe, može uzrokovati stvaran ili potencijalno negativan učinak na vrijednost ulaganja ili na vrijednost obveze;

| 55.d | ‚čimbenici održivosti’ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1); |
| --- | --- |

55.d

‚čimbenici održivosti’ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1);

*1

| 55.e | ‚preferencije u pogledu održivosti’ znači odluka potrošača ili potencijalnog potrošača o tome da u svoje ulaganje uključi jedan ili više sljedećih financijskih instrumenata i u kojoj mjeri:






  (a) | financijski instrument za koji potrošač ili potencijalni potrošač odredi da se najmanji udio ulaže u okolišno održiva ulaganja kako su definirana u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*2); |
| --- | --- | --- |

55.e

‚preferencije u pogledu održivosti’ znači odluka potrošača ili potencijalnog potrošača o tome da u svoje ulaganje uključi jedan ili više sljedećih financijskih instrumenata i u kojoj mjeri:

(a)

financijski instrument za koji potrošač ili potencijalni potrošač odredi da se najmanji udio ulaže u okolišno održiva ulaganja kako su definirana u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*2);

*2

| (b) | financijski instrument za koji potrošač ili potencijalni potrošač odredi da se najmanji udio ulaže u održiva ulaganja kako je definirano u članku 2. točki 17. Uredbe (EU) 2019/2088; |
| --- | --- |

(b)

financijski instrument za koji potrošač ili potencijalni potrošač odredi da se najmanji udio ulaže u održiva ulaganja kako je definirano u članku 2. točki 17. Uredbe (EU) 2019/2088;

| (c) | financijski instrument koji uzima u obzir glavne štetne učinke na čimbenike održivosti, pri čemu kvalitativne ili kvantitativne elemente koji to potvrđuju određuje potrošač ili potencijalni potrošač; |
| --- | --- |

(c)

financijski instrument koji uzima u obzir glavne štetne učinke na čimbenike održivosti, pri čemu kvalitativne ili kvantitativne elemente koji to potvrđuju određuje potrošač ili potencijalni potrošač;

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.)."

*1

(*2)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).”;"

*2

| (2) | Članak 260. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | mjere koje društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje poduzima kako bi procijenilo rizik i upravljalo rizikom gubitka ili rizikom nepovoljnih promjena vrijednosti obveza osiguranja i obveza reosiguranja, proizišlih iz neodgovarajućih pretpostavki u vezi s oblikovanjem cijena i pričuva zbog unutarnjih ili vanjskih čimbenika, uključujući rizike održivosti;”;, |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Članak 260. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

mjere koje društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje poduzima kako bi procijenilo rizik i upravljalo rizikom gubitka ili rizikom nepovoljnih promjena vrijednosti obveza osiguranja i obveza reosiguranja, proizišlih iz neodgovarajućih pretpostavki u vezi s oblikovanjem cijena i pričuva zbog unutarnjih ili vanjskih čimbenika, uključujući rizike održivosti;”;,

| (b) | u stavku 1. točki (c) dodaje se sljedeća podtočka vi.:






  „vi. | mjere koje društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje poduzima kako bi osiguralo da se rizici održivosti koji se odnose na investicijski portfelj pravilno utvrđuju i procjenjuju te da se njima pravilno upravlja.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 1. točki (c) dodaje se sljedeća podtočka vi.:

„vi.

mjere koje društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje poduzima kako bi osiguralo da se rizici održivosti koji se odnose na investicijski portfelj pravilno utvrđuju i procjenjuju te da se njima pravilno upravlja.”;

| (c) | umeće se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje uključuju rizike održivosti u svoje politike iz stavka 1. točaka (a) i (c) te, prema potrebi, u politike o drugim područjima iz stavka 1.”; |
| --- | --- |

(c)

umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje uključuju rizike održivosti u svoje politike iz stavka 1. točaka (a) i (c) te, prema potrebi, u politike o drugim područjima iz stavka 1.”;

| (3) | članak 269. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | utvrđivati i procjenjivati nastale rizike i rizike održivosti.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

članak 269. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

utvrđivati i procjenjivati nastale rizike i rizike održivosti.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a   Nastali rizici i rizici održivosti iz stavka 1. točke (e) koje utvrdi funkcija upravljanja rizicima dio su rizika iz članka 262. stavka 1. točke (a).”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   Nastali rizici i rizici održivosti iz stavka 1. točke (e) koje utvrdi funkcija upravljanja rizicima dio su rizika iz članka 262. stavka 1. točke (a).”;

| (4) | u članku 272. stavku 6. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | učinkom inflacije, pravnog rizika, rizika održivosti, izmjena u sastavu portfelja društva i sustava koji prilagođavaju premije koje ugovaratelj osiguranja plaća povećavajući ih ili smanjujući ovisno o evidenciji njihovih potraživanja (sustavi bonus/malus) ili sličnim sustavima, primijenjenima u posebnim homogenim grupama rizika;”; |
| --- | --- | --- |

(4)

u članku 272. stavku 6. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

učinkom inflacije, pravnog rizika, rizika održivosti, izmjena u sastavu portfelja društva i sustava koji prilagođavaju premije koje ugovaratelj osiguranja plaća povećavajući ih ili smanjujući ovisno o evidenciji njihovih potraživanja (sustavi bonus/malus) ili sličnim sustavima, primijenjenima u posebnim homogenim grupama rizika;”;

| (5) | u članku 275. dodaje se sljedeći stavak 4.:

  „4.   Politika primitaka uključuje informacije o tome kako se u njoj uzima u obzir uključivanje rizika održivosti u sustav upravljanja rizicima.”; |
| --- | --- |

(5)

u članku 275. dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   Politika primitaka uključuje informacije o tome kako se u njoj uzima u obzir uključivanje rizika održivosti u sustav upravljanja rizicima.”;

| (6) | u glavi I. poglavlju IX. dodaje se sljedeći odjeljak 6.:

  „
  ODJELJAK 6.



  Ulaganja



  Članak 275.a
  Uključivanje rizika održivosti u načelo razboritosti

  1.   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje pri utvrđivanju, mjerenju, praćenju, upravljanju, nadzoru i izvješćivanju o rizicima koji proizlaze iz ulaganja te njihovoj procjeni, kako je navedeno u članku 132. stavku 2. prvom podstavku Direktive 2009/138/EZ, uzimaju u obzir rizike održivosti.


  2.   Za potrebe stavka 1., društva za osiguranje i društva za reosiguranje uzimaju u obzir potencijalni dugoročni učinak svoje investicijske strategije i odluka na čimbenike održivosti te, prema potrebi, ta strategija i te odluke društva za osiguranje odražavaju preferencije njegovih potrošača u pogledu održivosti koje su uzete u obzir u postupku odobravanja proizvoda iz članka 4. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 (*3).



  (*3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2358 od 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja (SL L 341, 20.12.2017., str. 1.).”." |
| --- | --- |

(6)

u glavi I. poglavlju IX. dodaje se sljedeći odjeljak 6.:

„
  ODJELJAK 6.

ODJELJAK 6.

Ulaganja

Ulaganja

Članak 275.a

Uključivanje rizika održivosti u načelo razboritosti

1.   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje pri utvrđivanju, mjerenju, praćenju, upravljanju, nadzoru i izvješćivanju o rizicima koji proizlaze iz ulaganja te njihovoj procjeni, kako je navedeno u članku 132. stavku 2. prvom podstavku Direktive 2009/138/EZ, uzimaju u obzir rizike održivosti.

2.   Za potrebe stavka 1., društva za osiguranje i društva za reosiguranje uzimaju u obzir potencijalni dugoročni učinak svoje investicijske strategije i odluka na čimbenike održivosti te, prema potrebi, ta strategija i te odluke društva za osiguranje odražavaju preferencije njegovih potrošača u pogledu održivosti koje su uzete u obzir u postupku odobravanja proizvoda iz članka 4. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 (*3).

(*3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2358 od 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja (SL L 341, 20.12.2017., str. 1.).”."

*3

Članak 2.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 2. kolovoza 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. travnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 1.).

2

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Europski zeleni plan (COM(2019) 640 final).

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 оd 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).

7

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/18

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1257

оd 21. travnja 2021.

o izmjeni delegiranih uredbi (EU) 2017/2358 i (EU) 2017/2359 u pogledu uključivanja čimbenika održivosti, rizika i preferencija u pogledu održivosti u zahtjeve za nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja te u pravila poslovnog ponašanja i investicijskog savjetovanja za investicijske proizvode osiguranja

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (1), a posebno njezin članak 25. stavak 2., članak 28. stavak 4. i članak 30. stavak 6.,

budući da

| (1) | Prelazak na niskougljično, održivije i resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). U članku 2. stavku 1. točki (c) Pariškog sporazuma utvrđen je cilj jačanja odgovora na klimatske promjene kroz, među ostalim usklađivanje financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene. |
| --- | --- |

(1)

Prelazak na niskougljično, održivije i resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). U članku 2. stavku 1. točki (c) Pariškog sporazuma utvrđen je cilj jačanja odgovora na klimatske promjene kroz, među ostalim usklađivanje financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.

| (2) | Komisija je prepoznala taj izazov i u prosincu 2019. predstavila je europski zeleni plan (3). Europski zeleni plan nova je strategija rasta kojom se Unija nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za ostvarivanje tog cilja ulagateljima je potrebno slati jasne signale u pogledu njihovih ulaganja da bi imovina bila iskoristiva, a financiranje održivo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je prepoznala taj izazov i u prosincu 2019. predstavila je europski zeleni plan (3). Europski zeleni plan nova je strategija rasta kojom se Unija nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za ostvarivanje tog cilja ulagateljima je potrebno slati jasne signale u pogledu njihovih ulaganja da bi imovina bila iskoristiva, a financiranje održivo.

| (3) | Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4), u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva utvrđenih u Akcijskom planu jest preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi postizanja održivog i uključivog rasta. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4), u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva utvrđenih u Akcijskom planu jest preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi postizanja održivog i uključivog rasta.

| (4) | Pravilnom provedbom Akcijskog plana potiče se potražnja ulagatelja za održivim ulaganjima. Stoga je potrebno pojasniti da bi čimbenike i ciljeve održivosti trebalo uzeti u obzir u okviru zahtjeva za upravljanje proizvodima koji su utvrđeni u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/2358 (5). |
| --- | --- |

(4)

Pravilnom provedbom Akcijskog plana potiče se potražnja ulagatelja za održivim ulaganjima. Stoga je potrebno pojasniti da bi čimbenike i ciljeve održivosti trebalo uzeti u obzir u okviru zahtjeva za upravljanje proizvodima koji su utvrđeni u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/2358 (5).

| (5) | Društva za osiguranje i posrednici u osiguranju koji su proizvođači proizvoda osiguranja trebali bi uzeti u obzir čimbenike održivosti u postupku odobravanja svakog proizvoda osiguranja i u drugim mehanizmima upravljanja proizvodima i njihova nadgledanja za svaki proizvod osiguranja koji se namjerava distribuirati potrošačima koji su zainteresirani za proizvode osiguranja s profilom povezanim s održivosti. |
| --- | --- |

(5)

Društva za osiguranje i posrednici u osiguranju koji su proizvođači proizvoda osiguranja trebali bi uzeti u obzir čimbenike održivosti u postupku odobravanja svakog proizvoda osiguranja i u drugim mehanizmima upravljanja proizvodima i njihova nadgledanja za svaki proizvod osiguranja koji se namjerava distribuirati potrošačima koji su zainteresirani za proizvode osiguranja s profilom povezanim s održivosti.

| (6) | Budući da bi ciljno tržište trebalo dovoljno detaljno odrediti, opća izjava da proizvod osiguranja ima profil povezan s održivosti ne bi trebala biti dovoljna. Društvo za osiguranje ili posrednik u osiguranju koji je proizvođač proizvoda osiguranja trebao bi pobliže odrediti kojoj skupini potrošača s posebnim ciljevima održivosti treba distribuirati proizvod osiguranja. |
| --- | --- |

(6)

Budući da bi ciljno tržište trebalo dovoljno detaljno odrediti, opća izjava da proizvod osiguranja ima profil povezan s održivosti ne bi trebala biti dovoljna. Društvo za osiguranje ili posrednik u osiguranju koji je proizvođač proizvoda osiguranja trebao bi pobliže odrediti kojoj skupini potrošača s posebnim ciljevima održivosti treba distribuirati proizvod osiguranja.

| (7) | Kako bi se osigurala dostupnost proizvoda ulaganja s čimbenicima održivosti i za potrošače koji nemaju preferencije u pogledu održivosti, društva za osiguranje i posrednici u osiguranju koji su proizvođači proizvoda osiguranja ne bi trebali imati obvezu određivanja skupina potrošača čijim potrebama, karakteristikama i ciljevima proizvod osiguranja s čimbenicima održivosti ne odgovara. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osigurala dostupnost proizvoda ulaganja s čimbenicima održivosti i za potrošače koji nemaju preferencije u pogledu održivosti, društva za osiguranje i posrednici u osiguranju koji su proizvođači proizvoda osiguranja ne bi trebali imati obvezu određivanja skupina potrošača čijim potrebama, karakteristikama i ciljevima proizvod osiguranja s čimbenicima održivosti ne odgovara.

| (8) | Čimbenici održivosti proizvoda osiguranja trebali bi se prikazati na transparentan način koji će distributerima osiguranja omogućiti da potrošačima ili potencijalnim potrošačima daju relevantne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Čimbenici održivosti proizvoda osiguranja trebali bi se prikazati na transparentan način koji će distributerima osiguranja omogućiti da potrošačima ili potencijalnim potrošačima daju relevantne informacije.

| (9) | Procjena učinka na kojoj su se temeljile naknadne zakonodavne inicijative (6), objavljena u svibnju 2018., pokazala je da je potrebno pojasniti da bi posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koja distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali voditi računa o čimbenicima održivosti u okviru svojih dužnosti prema potrošačima i potencijalnim potrošačima. |
| --- | --- |

(9)

Procjena učinka na kojoj su se temeljile naknadne zakonodavne inicijative (6), objavljena u svibnju 2018., pokazala je da je potrebno pojasniti da bi posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koja distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali voditi računa o čimbenicima održivosti u okviru svojih dužnosti prema potrošačima i potencijalnim potrošačima.

| (10) | Kako bi se održao visoki standard zaštite ulagatelja, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali bi pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa čije postojanje može naštetiti interesima potrošača ili potencijalnog potrošača uključiti one vrste sukoba interesa koje proizlaze iz uključivanja preferencija potrošača u pogledu održivosti. Posrednici u osiguranju i društva za osiguranje trebali bi postojećim potrošačima za koje je već provedena procjena primjerenosti omogućiti da iznesu svoje preferencije u pogledu održivosti pri sljedećem redovitom ažuriranju postojeće procjene primjerenosti. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se održao visoki standard zaštite ulagatelja, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali bi pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa čije postojanje može naštetiti interesima potrošača ili potencijalnog potrošača uključiti one vrste sukoba interesa koje proizlaze iz uključivanja preferencija potrošača u pogledu održivosti. Posrednici u osiguranju i društva za osiguranje trebali bi postojećim potrošačima za koje je već provedena procjena primjerenosti omogućiti da iznesu svoje preferencije u pogledu održivosti pri sljedećem redovitom ažuriranju postojeće procjene primjerenosti.

| (11) | Posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji pružaju savjete o investicijskim proizvodima osiguranja trebali bi moći svojim potrošačima ili potencijalnim potrošačima preporučiti investicijske proizvode osiguranja koji odgovaraju njihovim potrebama i stoga bi trebali moći postavljati pitanja na temelju kojih bi mogli utvrditi preferencije potrošača ili potencijalnog potrošača u pogledu održivosti. U skladu s obvezom obavljanja aktivnosti distribucije u najboljem interesu potrošača, preporuke potrošačima ili potencijalnim potrošačima trebale bi biti usklađene s njihovim financijskim ciljevima i preferencijama u pogledu održivosti. Stoga je potrebno objasniti da uvrštenje čimbenika održivosti u postupak savjetovanja ne smije uzrokovati zlouporabu pri prodaji niti se investicijski proizvodi osiguranja smiju pogrešno predstavljati kao proizvodi koji odgovaraju preferencijama u pogledu održivosti ako to nije slučaj. Da bi se izbjegle takve prakse ili pogrešno predstavljanje, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji pružaju savjete o investicijskim proizvodima osiguranja trebali bi najprije procijeniti ostale investicijske ciljeve i pojedinačne okolnosti potrošača ili potencijalnih potrošača, a tek zatim postaviti pitanja o njihovim preferencijama u pogledu održivosti. |
| --- | --- |

(11)

Posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji pružaju savjete o investicijskim proizvodima osiguranja trebali bi moći svojim potrošačima ili potencijalnim potrošačima preporučiti investicijske proizvode osiguranja koji odgovaraju njihovim potrebama i stoga bi trebali moći postavljati pitanja na temelju kojih bi mogli utvrditi preferencije potrošača ili potencijalnog potrošača u pogledu održivosti. U skladu s obvezom obavljanja aktivnosti distribucije u najboljem interesu potrošača, preporuke potrošačima ili potencijalnim potrošačima trebale bi biti usklađene s njihovim financijskim ciljevima i preferencijama u pogledu održivosti. Stoga je potrebno objasniti da uvrštenje čimbenika održivosti u postupak savjetovanja ne smije uzrokovati zlouporabu pri prodaji niti se investicijski proizvodi osiguranja smiju pogrešno predstavljati kao proizvodi koji odgovaraju preferencijama u pogledu održivosti ako to nije slučaj. Da bi se izbjegle takve prakse ili pogrešno predstavljanje, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji pružaju savjete o investicijskim proizvodima osiguranja trebali bi najprije procijeniti ostale investicijske ciljeve i pojedinačne okolnosti potrošača ili potencijalnih potrošača, a tek zatim postaviti pitanja o njihovim preferencijama u pogledu održivosti.

| (12) | Dosad su razvijeni investicijski proizvodi osiguranja različitih razina ambicioznosti u pogledu održivosti. Kako bi se pomoglo potrošačima ili potencijalnim potrošačima u razumijevanju različitih razina održivosti i pri donošenju utemeljenih odluka o ulaganjima u smislu održivosti, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koja distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali bi objasniti razliku između, s jedne strane, investicijskih proizvoda osiguranja u okviru kojih se djelomično ili potpuno provode održiva ulaganja u okolišno održive gospodarske djelatnosti iz Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (7), održivih ulaganja kako su definirana u članku 2. točki 17. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i investicijskih proizvoda osiguranja kojima se uzimaju u obzir glavni štetni učinci na čimbenike održivosti, a koji bi se mogli preporučiti kao proizvodi koji su u skladu s preferencijama potrošačâ u pogledu održivosti, i, s druge strane, drugih investicijskih proizvoda osiguranja koji nemaju ta konkretna obilježja i koji ne bi trebali ispunjavati uvjete za preporuku potrošačima ili potencijalnim potrošačima koji imaju pojedinačne preferencije u pogledu održivosti. |
| --- | --- |

(12)

Dosad su razvijeni investicijski proizvodi osiguranja različitih razina ambicioznosti u pogledu održivosti. Kako bi se pomoglo potrošačima ili potencijalnim potrošačima u razumijevanju različitih razina održivosti i pri donošenju utemeljenih odluka o ulaganjima u smislu održivosti, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koja distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali bi objasniti razliku između, s jedne strane, investicijskih proizvoda osiguranja u okviru kojih se djelomično ili potpuno provode održiva ulaganja u okolišno održive gospodarske djelatnosti iz Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (7), održivih ulaganja kako su definirana u članku 2. točki 17. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i investicijskih proizvoda osiguranja kojima se uzimaju u obzir glavni štetni učinci na čimbenike održivosti, a koji bi se mogli preporučiti kao proizvodi koji su u skladu s preferencijama potrošačâ u pogledu održivosti, i, s druge strane, drugih investicijskih proizvoda osiguranja koji nemaju ta konkretna obilježja i koji ne bi trebali ispunjavati uvjete za preporuku potrošačima ili potencijalnim potrošačima koji imaju pojedinačne preferencije u pogledu održivosti.

| (13) | Potrebno je riješiti problem „manipulativnog zelenog marketinga”, odnosno prakse stjecanja nepoštene konkurentske prednosti preporučivanjem investicijskog proizvoda osiguranja kao okolišno prihvatljivog ili održivog, iako on zapravo ne ispunjava osnovne okolišne standarde ili druge standarde povezane s održivosti. Kako bi spriječili zlouporabu pri prodaji i manipulativni zeleni marketing, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja ne bi trebali preporučivati investicijske proizvode osiguranja koji nisu u skladu s pojedinačnim preferencijama u pogledu održivosti. Posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali bi potrošačima ili potencijalnim potrošačima objasniti razloge zbog kojih to ne čine i voditi evidenciju o tim razlozima. |
| --- | --- |

(13)

Potrebno je riješiti problem „manipulativnog zelenog marketinga”, odnosno prakse stjecanja nepoštene konkurentske prednosti preporučivanjem investicijskog proizvoda osiguranja kao okolišno prihvatljivog ili održivog, iako on zapravo ne ispunjava osnovne okolišne standarde ili druge standarde povezane s održivosti. Kako bi spriječili zlouporabu pri prodaji i manipulativni zeleni marketing, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja ne bi trebali preporučivati investicijske proizvode osiguranja koji nisu u skladu s pojedinačnim preferencijama u pogledu održivosti. Posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali bi potrošačima ili potencijalnim potrošačima objasniti razloge zbog kojih to ne čine i voditi evidenciju o tim razlozima.

| (14) | Potrebno je pojasniti da posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja i dalje mogu preporučivati investicijske proizvode osiguranja koji ne odgovaraju pojedinačnim preferencijama u pogledu održivosti, no ne kao proizvode koji su u skladu s pojedinačnim preferencijama u pogledu održivosti. Kako bi se potrošačima ili potencijalnim potrošačima mogle dati daljnje preporuke ako investicijski proizvodi osiguranja nisu u skladu s njihovim preferencijama u pogledu održivosti, potrošaču bi trebalo omogućiti prilagodbu informacija o preferencijama u pogledu održivosti. Kako bi spriječili zlouporabu pri prodaji i manipulativni zeleni marketing, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali bi voditi evidenciju o odlukama potrošača i njihovim razlozima za prilagodbu. |
| --- | --- |

(14)

Potrebno je pojasniti da posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja i dalje mogu preporučivati investicijske proizvode osiguranja koji ne odgovaraju pojedinačnim preferencijama u pogledu održivosti, no ne kao proizvode koji su u skladu s pojedinačnim preferencijama u pogledu održivosti. Kako bi se potrošačima ili potencijalnim potrošačima mogle dati daljnje preporuke ako investicijski proizvodi osiguranja nisu u skladu s njihovim preferencijama u pogledu održivosti, potrošaču bi trebalo omogućiti prilagodbu informacija o preferencijama u pogledu održivosti. Kako bi spriječili zlouporabu pri prodaji i manipulativni zeleni marketing, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje koji distribuiraju investicijske proizvode osiguranja trebali bi voditi evidenciju o odlukama potrošača i njihovim razlozima za prilagodbu.

| (15) | Odredbe ove Uredbe usko su povezane međusobno te s odredbama Uredbe (EU) 2019/2088 jer se njima uspostavlja sveobuhvatan sustav objavljivanja informacija o aspektima održivosti. Kako bi se omogućili dosljedno tumačenje i primjena tih odredaba te osiguralo da ih sudionici na tržištu i nadležna tijela te ulagatelji potpuno razumiju i da im mogu lako pristupiti, poželjno ih je uključiti u jedinstveni pravni akt. |
| --- | --- |

(15)

Odredbe ove Uredbe usko su povezane međusobno te s odredbama Uredbe (EU) 2019/2088 jer se njima uspostavlja sveobuhvatan sustav objavljivanja informacija o aspektima održivosti. Kako bi se omogućili dosljedno tumačenje i primjena tih odredaba te osiguralo da ih sudionici na tržištu i nadležna tijela te ulagatelji potpuno razumiju i da im mogu lako pristupiti, poželjno ih je uključiti u jedinstveni pravni akt.

| (16) | Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 i (EU) 2017/2359 (9) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(16)

Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 i (EU) 2017/2359 (9) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (17) | Nadležnim tijelima, posrednicima u osiguranju i društvima za osiguranje trebalo bi dati dovoljno vremena za prilagodbu novim zahtjevima sadržanima u ovoj Uredbi. Stoga bi njezinu primjenu trebalo odgoditi, |
| --- | --- |

(17)

Nadležnim tijelima, posrednicima u osiguranju i društvima za osiguranje trebalo bi dati dovoljno vremena za prilagodbu novim zahtjevima sadržanima u ovoj Uredbi. Stoga bi njezinu primjenu trebalo odgoditi,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2017/2358

Delegirana uredba (EU) 2017/2358 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u članku 4. stavku 3. točka (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | uzimaju se u obzir ciljevi, interesi i karakteristike potrošača, uključujući ciljeve održivosti;”; |
| --- | --- | --- |

(1)

u članku 4. stavku 3. točka (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

uzimaju se u obzir ciljevi, interesi i karakteristike potrošača, uključujući ciljeve održivosti;”;

| (2) | članci 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 5.
  Ciljno tržište

  1.   U postupku odobravanja svakog proizvoda osiguranja određuju se ciljno tržište i skupina odgovarajućih potrošača. Ciljno tržište određuje se na dovoljno detaljnoj razini, uzimajući u obzir karakteristike, profil rizičnosti, složenost i svojstva proizvoda osiguranja te njegovi čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).


  2.   Proizvođači mogu, posebno u pogledu investicijskih proizvoda osiguranja, odrediti skupine potrošača čijim potrebama, karakteristikama i ciljevima proizvod osiguranja općenito ne odgovara, osim ako se proizvodima osiguranja uzimaju u obzir čimbenici održivosti kako je navedeno u stavku 1.


  3.   Proizvođači oblikuju i stavljaju na tržište isključivo proizvode osiguranja koji odgovaraju potrebama, karakteristikama i ciljevima potrošača na ciljnom tržištu, uključujući ciljeve održivosti. Kad procjenjuju odgovara li proizvod osiguranja ciljnom tržištu, proizvođači uzimaju u obzir razinu informacija dostupnih potrošačima na ciljnom tržištu i njihovu financijsku pismenost.


  4.   Proizvođači osiguravaju da osoblje koje sudjeluje u oblikovanju i proizvodnji proizvoda osiguranja raspolaže potrebnim vještinama, stručnim znanjem i iskustvom za pravilno razumijevanje proizvoda osiguranja koji se prodaju te interesa, ciljeva i karakteristika potrošača na ciljnom tržištu, uključujući ciljeve održivosti.



  Članak 6.
  Testiranje proizvoda

  1.   Prije stavljanja proizvoda na tržište ili prije njegove znatne prilagodbe ili u slučaju znatne promjene na ciljnom tržištu, proizvođači testiraju svoje proizvode osiguranja na odgovarajući način tako što prema potrebi provode analize scenarija. Testiranjem proizvoda procjenjuje se je li proizvod osiguranja tijekom svojeg trajanja usklađen s utvrđenim potrebama, ciljevima i karakteristikama potrošača na ciljnom tržištu, uključujući ciljeve održivosti. Proizvođači svoje proizvode osiguranja testiraju kvalitativno i, ovisno o vrsti i svojstvima proizvoda osiguranja i povezanim rizicima od štete za potrošače, kvantitativno.


  2.   Proizvođači ne stavljaju proizvode osiguranja na tržište ako je iz rezultata testiranja vidljivo da ti proizvodi nisu u skladu s utvrđenim potrebama, ciljevima i karakteristikama ciljnog tržišta, uključujući ciljeve održivosti.



  (*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

(2)

članci 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 5.

Ciljno tržište

1.   U postupku odobravanja svakog proizvoda osiguranja određuju se ciljno tržište i skupina odgovarajućih potrošača. Ciljno tržište određuje se na dovoljno detaljnoj razini, uzimajući u obzir karakteristike, profil rizičnosti, složenost i svojstva proizvoda osiguranja te njegovi čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

2.   Proizvođači mogu, posebno u pogledu investicijskih proizvoda osiguranja, odrediti skupine potrošača čijim potrebama, karakteristikama i ciljevima proizvod osiguranja općenito ne odgovara, osim ako se proizvodima osiguranja uzimaju u obzir čimbenici održivosti kako je navedeno u stavku 1.

3.   Proizvođači oblikuju i stavljaju na tržište isključivo proizvode osiguranja koji odgovaraju potrebama, karakteristikama i ciljevima potrošača na ciljnom tržištu, uključujući ciljeve održivosti. Kad procjenjuju odgovara li proizvod osiguranja ciljnom tržištu, proizvođači uzimaju u obzir razinu informacija dostupnih potrošačima na ciljnom tržištu i njihovu financijsku pismenost.

4.   Proizvođači osiguravaju da osoblje koje sudjeluje u oblikovanju i proizvodnji proizvoda osiguranja raspolaže potrebnim vještinama, stručnim znanjem i iskustvom za pravilno razumijevanje proizvoda osiguranja koji se prodaju te interesa, ciljeva i karakteristika potrošača na ciljnom tržištu, uključujući ciljeve održivosti.

Članak 6.

Testiranje proizvoda

1.   Prije stavljanja proizvoda na tržište ili prije njegove znatne prilagodbe ili u slučaju znatne promjene na ciljnom tržištu, proizvođači testiraju svoje proizvode osiguranja na odgovarajući način tako što prema potrebi provode analize scenarija. Testiranjem proizvoda procjenjuje se je li proizvod osiguranja tijekom svojeg trajanja usklađen s utvrđenim potrebama, ciljevima i karakteristikama potrošača na ciljnom tržištu, uključujući ciljeve održivosti. Proizvođači svoje proizvode osiguranja testiraju kvalitativno i, ovisno o vrsti i svojstvima proizvoda osiguranja i povezanim rizicima od štete za potrošače, kvantitativno.

2.   Proizvođači ne stavljaju proizvode osiguranja na tržište ako je iz rezultata testiranja vidljivo da ti proizvodi nisu u skladu s utvrđenim potrebama, ciljevima i karakteristikama ciljnog tržišta, uključujući ciljeve održivosti.

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;"

*1

| (3) | u članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Proizvođači stalno prate i redovno preispituju proizvode osiguranja koje su stavili na tržište kako bi utvrdili događaje koji bi mogli bitno utjecati na njihova glavna obilježja, pokriće rizika i jamstva. Proizvođači procjenjuju jesu li proizvodi osiguranja i dalje usklađeni s potrebama, karakteristikama i ciljevima identificiranog ciljnog tržišta, uključujući ciljeve održivosti, te distribuiraju li se ti proizvodi na ciljnom tržištu ili su dostupni potrošačima izvan ciljnog tržišta.”; |
| --- | --- |

(3)

u članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Proizvođači stalno prate i redovno preispituju proizvode osiguranja koje su stavili na tržište kako bi utvrdili događaje koji bi mogli bitno utjecati na njihova glavna obilježja, pokriće rizika i jamstva. Proizvođači procjenjuju jesu li proizvodi osiguranja i dalje usklađeni s potrebama, karakteristikama i ciljevima identificiranog ciljnog tržišta, uključujući ciljeve održivosti, te distribuiraju li se ti proizvodi na ciljnom tržištu ili su dostupni potrošačima izvan ciljnog tržišta.”;

| (4) | u članku 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Zahvaljujući informacijama iz stavka 2. distributeri osiguranja:






  (a) | mogu razumjeti proizvode osiguranja; |
| --- | --- | --- |

(4)

u članku 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Zahvaljujući informacijama iz stavka 2. distributeri osiguranja:

(a)

mogu razumjeti proizvode osiguranja;

| (b) | mogu shvatiti identificirano ciljno tržište proizvoda osiguranja; |
| --- | --- |

(b)

mogu shvatiti identificirano ciljno tržište proizvoda osiguranja;

| (c) | mogu identificirati sve potrošače čijim potrebama, karakteristikama i ciljevima, uključujući ciljeve održivosti, proizvod osiguranja ne odgovara; |
| --- | --- |

(c)

mogu identificirati sve potrošače čijim potrebama, karakteristikama i ciljevima, uključujući ciljeve održivosti, proizvod osiguranja ne odgovara;

| (d) | mogu obavljati aktivnosti distribucije relevantnih proizvoda osiguranja u skladu s najboljim interesima svojih potrošača kako je propisano u članku 17. stavku 1. Direktive (EU) 2016/97.”; |
| --- | --- |

(d)

mogu obavljati aktivnosti distribucije relevantnih proizvoda osiguranja u skladu s najboljim interesima svojih potrošača kako je propisano u članku 17. stavku 1. Direktive (EU) 2016/97.”;

| (5) | u članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Mjerama za distribuciju proizvoda osiguranja:






  (a) | nastoji se spriječiti i ublažiti šteta za potrošača; |
| --- | --- | --- |

(5)

u članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Mjerama za distribuciju proizvoda osiguranja:

(a)

nastoji se spriječiti i ublažiti šteta za potrošača;

| (b) | podupire se pravilno upravljanje sukobima interesa; |
| --- | --- |

(b)

podupire se pravilno upravljanje sukobima interesa;

| (c) | osigurava se da se ciljevi, interesi i karakteristike potrošača, uključujući ciljeve održivosti, propisno uzimaju u obzir.”; |
| --- | --- |

(c)

osigurava se da se ciljevi, interesi i karakteristike potrošača, uključujući ciljeve održivosti, propisno uzimaju u obzir.”;

| (6) | članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 11.
  Informiranje proizvođača
  Distributeri osiguranja koji saznaju da proizvod osiguranja nije u skladu s interesima, ciljevima i karakteristikama potrošača na njegovu identificiranom ciljnom tržištu, uključujući ciljeve održivosti, ili steknu saznanja o drugim okolnostima povezanima s proizvodom koje bi mogle negativno utjecati na potrošača, bez odgode obavješćuju proizvođača i, prema potrebi, mijenjaju svoju strategiju distribucije tog proizvoda.”. |
| --- | --- |

(6)

članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

Informiranje proizvođača

Distributeri osiguranja koji saznaju da proizvod osiguranja nije u skladu s interesima, ciljevima i karakteristikama potrošača na njegovu identificiranom ciljnom tržištu, uključujući ciljeve održivosti, ili steknu saznanja o drugim okolnostima povezanima s proizvodom koje bi mogle negativno utjecati na potrošača, bez odgode obavješćuju proizvođača i, prema potrebi, mijenjaju svoju strategiju distribucije tog proizvoda.”.

Članak 2.

Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2017/2359

Delegirana uredba (EU) 2017/2359 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u članku 2. dodaju se sljedeće točke 4. i 5.:






  „4. | ,preferencije u pogledu održivosti՚ znači odluka potrošača ili potencijalnog potrošača o uključivanju i opsegu uključivanja u njegovo ulaganje jednog ili više financijskih proizvoda navedenih u nastavku:






  (a) | investicijskog proizvoda osiguranja za koji potrošač ili potencijalni potrošač odredi da se minimalni udio uloži u okolišno održiva ulaganja kako su definirana u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*2); |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

u članku 2. dodaju se sljedeće točke 4. i 5.:

„4.

,preferencije u pogledu održivosti՚ znači odluka potrošača ili potencijalnog potrošača o uključivanju i opsegu uključivanja u njegovo ulaganje jednog ili više financijskih proizvoda navedenih u nastavku:

(a)

investicijskog proizvoda osiguranja za koji potrošač ili potencijalni potrošač odredi da se minimalni udio uloži u okolišno održiva ulaganja kako su definirana u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*2);

*2

| (b) | investicijskog proizvoda osiguranja za koji potrošač ili potencijalni potrošač odredi da se minimalni udio uloži u održiva ulaganja kako su definirana u članku 2. točki 17. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*3); |
| --- | --- |

(b)

investicijskog proizvoda osiguranja za koji potrošač ili potencijalni potrošač odredi da se minimalni udio uloži u održiva ulaganja kako su definirana u članku 2. točki 17. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*3);

*3

| (c) | investicijskog proizvoda osiguranja kojim se uzimaju u obzir glavni štetni učinci na čimbenike održivosti, pri čemu kvalitativne ili kvantitativne elemente koji dokazuju da se ti učinci uzimaju u obzir određuje potrošač ili potencijalni potrošač; |
| --- | --- |

(c)

investicijskog proizvoda osiguranja kojim se uzimaju u obzir glavni štetni učinci na čimbenike održivosti, pri čemu kvalitativne ili kvantitativne elemente koji dokazuju da se ti učinci uzimaju u obzir određuje potrošač ili potencijalni potrošač;

| 5. | ,čimbenici održivosti՚ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

5.

,čimbenici održivosti՚ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088.

(*2)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.)."

*2

(*3)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;"

*3

| (2) | u članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   U skladu s člankom 28. Direktive (EU) 2016/97 za potrebe utvrđivanja vrsta sukoba interesa do kojih dolazi pri obavljanju aktivnosti distribucije osiguranja u pogledu investicijskih proizvoda osiguranja, a koji uključuju rizik od nastanka štete za interese potrošača, uključujući njegove preferencije u pogledu održivosti, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje procjenjuju imaju li oni, relevantna osoba ili bilo koja osoba koja je s njima preko kontrole izravno ili neizravno povezana, interes za ishod aktivnosti distribucije osiguranja koji ispunjava sljedeće kriterije:






  (a) | ne podudara se s interesom potrošača ili potencijalnog potrošača za ishod aktivnosti distribucije osiguranja; |
| --- | --- | --- |

(2)

u članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   U skladu s člankom 28. Direktive (EU) 2016/97 za potrebe utvrđivanja vrsta sukoba interesa do kojih dolazi pri obavljanju aktivnosti distribucije osiguranja u pogledu investicijskih proizvoda osiguranja, a koji uključuju rizik od nastanka štete za interese potrošača, uključujući njegove preferencije u pogledu održivosti, posrednici u osiguranju i društva za osiguranje procjenjuju imaju li oni, relevantna osoba ili bilo koja osoba koja je s njima preko kontrole izravno ili neizravno povezana, interes za ishod aktivnosti distribucije osiguranja koji ispunjava sljedeće kriterije:

(a)

ne podudara se s interesom potrošača ili potencijalnog potrošača za ishod aktivnosti distribucije osiguranja;

| (b) | može utjecati na ishod aktivnosti distribucije osiguranja na štetu potrošača. |
| --- | --- |

(b)

može utjecati na ishod aktivnosti distribucije osiguranja na štetu potrošača.

Posrednici u osiguranju i društva za osiguranje na isti način postupaju pri utvrđivanju sukoba interesa između potrošača.”;

| (3) | članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | preporuka je u skladu s investicijskim ciljevima dotičnog potrošača ili potencijalnog potrošača, uključujući prihvatljivi rizik za njega i sve njegove preferencije u pogledu održivosti;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

preporuka je u skladu s investicijskim ciljevima dotičnog potrošača ili potencijalnog potrošača, uključujući prihvatljivi rizik za njega i sve njegove preferencije u pogledu održivosti;”;

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Informacije o investicijskim ciljevima potrošača ili potencijalnog potrošača uključuju, prema potrebi, informacije o razdoblju u kojem potrošač ili potencijalni potrošač želi zadržati ulaganje, o njegovoj spremnosti na preuzimanje rizika, profilu rizičnosti, svrsi ulaganja te o njegovim preferencijama u pogledu održivosti. Količina prikupljenih informacija odgovara određenoj vrsti proizvoda ili usluge koji se razmatraju.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Informacije o investicijskim ciljevima potrošača ili potencijalnog potrošača uključuju, prema potrebi, informacije o razdoblju u kojem potrošač ili potencijalni potrošač želi zadržati ulaganje, o njegovoj spremnosti na preuzimanje rizika, profilu rizičnosti, svrsi ulaganja te o njegovim preferencijama u pogledu održivosti. Količina prikupljenih informacija odgovara određenoj vrsti proizvoda ili usluge koji se razmatraju.”;

| (c) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   Pri pružanju savjeta o investicijskom proizvodu osiguranja u skladu s člankom 30. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/97 posrednik u osiguranju ili društvo za osiguranje ne daju preporuku ako nijedan proizvod ne odgovara potrebama potrošača ili potencijalnog potrošača.
  Posrednik u osiguranju ili društvo za osiguranje ne preporučuju investicijske proizvode osiguranja kao proizvode koji su u skladu s preferencijama potrošača ili potencijalnog potrošača u pogledu održivosti ako ti proizvodi nisu u skladu s tim preferencijama. Posrednici u osiguranju i društva za osiguranje dužni su to potrošačima ili potencijalnim potrošačima obrazložiti i voditi evidenciju o tim razlozima.
  Ako nijedan investicijski proizvod osiguranja nije u skladu s preferencijama potrošača ili potencijalnog potrošača u pogledu održivosti te potrošač odluči prilagoditi svoje preferencije, posrednici u osiguranju ili društva za osiguranje vode evidenciju o odluci potrošača, uključujući razloge za tu odluku.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Pri pružanju savjeta o investicijskom proizvodu osiguranja u skladu s člankom 30. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/97 posrednik u osiguranju ili društvo za osiguranje ne daju preporuku ako nijedan proizvod ne odgovara potrebama potrošača ili potencijalnog potrošača.

Posrednik u osiguranju ili društvo za osiguranje ne preporučuju investicijske proizvode osiguranja kao proizvode koji su u skladu s preferencijama potrošača ili potencijalnog potrošača u pogledu održivosti ako ti proizvodi nisu u skladu s tim preferencijama. Posrednici u osiguranju i društva za osiguranje dužni su to potrošačima ili potencijalnim potrošačima obrazložiti i voditi evidenciju o tim razlozima.

Ako nijedan investicijski proizvod osiguranja nije u skladu s preferencijama potrošača ili potencijalnog potrošača u pogledu održivosti te potrošač odluči prilagoditi svoje preferencije, posrednici u osiguranju ili društva za osiguranje vode evidenciju o odluci potrošača, uključujući razloge za tu odluku.”;

| (4) | članak 14. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točka (b) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | investicijskim ciljevima potrošača, uključujući prihvatljivi rizik za njega, te postizanjem investicijskih ciljeva potrošača uzimajući u obzir njegove preferencije u pogledu održivosti;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

članak 14. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točka (b) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

investicijskim ciljevima potrošača, uključujući prihvatljivi rizik za njega, te postizanjem investicijskih ciljeva potrošača uzimajući u obzir njegove preferencije u pogledu održivosti;”;

| (b) | u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Zahtjevi za usklađenost s preferencijama potrošača ili potencijalnih potrošača u pogledu održivosti, ako je relevantno, ne utječu na uvjete utvrđene u prvom podstavku.”. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:

„Zahtjevi za usklađenost s preferencijama potrošača ili potencijalnih potrošača u pogledu održivosti, ako je relevantno, ne utječu na uvjete utvrđene u prvom podstavku.”.

Članak 3.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 2. kolovoza 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. travnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 26, 2.2.2016., str. 19.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 1.).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2358 od 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja (SL L 341, 20.12.2017., str. 1.).

5

(6)  SWD(2018) 264 final.

6

(7)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2359 оd 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obveze informiranja i pravila poslovnog ponašanja koja se primjenjuju na distribuciju investicijskih proizvoda osiguranja (SL L 341, 20.12.2017., str. 8.).

9

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/25

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1258

оd 26. srpnja 2021.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Őrségi tökmagolaj” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Mađarske za upis naziva „Őrségi tökmagolaj” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Mađarske za upis naziva „Őrségi tökmagolaj” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Őrségi tökmagolaj” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Őrségi tökmagolaj” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Őrségi tökmagolaj” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.5. Ulja i masnoće (maslac, margarin, ulje itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 103, 25.3.2021., str. 18.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/26

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1259

оd 26. srpnja 2021.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Tuzséri alma” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Mađarske za upis naziva „Tuzséri alma” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Mađarske za upis naziva „Tuzséri alma” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Tuzséri alma” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Tuzséri alma” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Tuzséri alma” (ZOI) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 102, 24.3.2021., str. 21.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/27

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (eu) 2021/1260

оd 26. srpnja 2021.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Pera Mantovana” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Pera Mantovana”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 134/98 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Pera Mantovana”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 134/98 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Pera Mantovana” (ZOZP).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 134/98 od 20. siječnja 1998. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe (EEZ) br. 2081/92 (SL L 15, 21.1.1998., str. 6.).

2

(3)  
  SL C 93, 19.3.2021., str. 39.

3

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/28

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1261

оd 26. srpnja 2021.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Olio di Roma” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Olio di Roma” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Olio di Roma” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Olio di Roma” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Olio di Roma” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Olio di Roma” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.5. Ulja i masnoće (maslac, margarin, ulje itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 112, 30.3.2021., str. 12.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/29

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1262

оd 26. srpnja 2021.

o odobrenju izmjena specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla („Iaşi” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 99.,

budući da:

| (1) | Komisija je ispitala zahtjev za odobrenje izmjena specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Iaşi”, koji je podnijela Rumunjska u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je ispitala zahtjev za odobrenje izmjena specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Iaşi”, koji je podnijela Rumunjska u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (2) | Komisija je zahtjev za odobrenje izmjena specifikacije objavila u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 97. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013. (2) |
| --- | --- |

(2)

Komisija je zahtjev za odobrenje izmjena specifikacije objavila u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 97. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013. (2)

| (3) | Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (4) | Stoga bi izmjene specifikacije trebalo odobriti u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Stoga bi izmjene specifikacije trebalo odobriti u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobravaju se izmjene specifikacije objavljene u Službenom listu Europske unije za naziv „Iaşi” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL C 93, 19.3.2021., str. 68.

2

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/30

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1263

оd 26. srpnja 2021.

o zaštiti naziva u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća („Muškat momjanski/Moscato di Momiano” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 99.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 97. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Komisija je ispitala zahtjev Hrvatske za upis naziva „Muškat momjanski/Moscato di Momiano” te ga objavila u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 97. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Komisija je ispitala zahtjev Hrvatske za upis naziva „Muškat momjanski/Moscato di Momiano” te ga objavila u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (3) | U skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013 naziv „Muškat momjanski/Moscato di Momiano” trebalo bi zaštititi i upisati u registar iz članka 104. te uredbe. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013 naziv „Muškat momjanski/Moscato di Momiano” trebalo bi zaštititi i upisati u registar iz članka 104. te uredbe.

| (4) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zaštićuje se naziv „Muškat momjanski/Moscato di Momiano” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL C 36, 2.2.2021., str. 22.

2

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/31

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1264

оd 26. srpnja 2021.

o odobrenju izmjena specifikacije zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla („Coteaux du Libron” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2019/33 оd 17. listopada 2018. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za zaštitu oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla i tradicionalnih izraza u sektoru vina, postupka podnošenja prigovora, ograničenja upotrebe, izmjena specifikacija proizvoda, poništenja zaštite te označivanja i prezentiranja (1), a posebno njezin članak 15. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Komisija je ispitala zahtjev Francuske podnesen u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 za odobrenje izmjene specifikacije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Coteaux du Libron”. Ova izmjena uključuje izmjenu naziva „Coteaux du Libron” u „Coteaux de Béziers”. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je ispitala zahtjev Francuske podnesen u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 za odobrenje izmjene specifikacije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Coteaux du Libron”. Ova izmjena uključuje izmjenu naziva „Coteaux du Libron” u „Coteaux de Béziers”.

| (2) | Komisija je u skladu s člankom 97. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 objavila zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u skladu s člankom 97. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 objavila zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije u Službenom listu Europske unije (2).

| (3) | Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (4) | Stoga je primjereno odobriti izmjenu specifikacije u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013. u vezi s člankom 15. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(4)

Stoga je primjereno odobriti izmjenu specifikacije u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013. u vezi s člankom 15. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Coteaux du Libron” (ZOZP).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2021.

Za Komisiju

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

(2)  
  SL C 412, 30.11.2020., str. 18.

2

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/32

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1265

оd 26. srpnja 2021.

o registraciji oznake zemljopisnog podrijetla jakog alkoholnog pića u skladu s člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća („Bayerischer Bärwurz”)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008 (1), a posebno njezin članak 30. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Komisija je ispitala zahtjev Njemačke od 7. lipnja 2019. za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla „Bayerischer Bärwurz”. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Komisija je ispitala zahtjev Njemačke od 7. lipnja 2019. za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla „Bayerischer Bärwurz”.

| (2) | Uredba (EU) 2019/787, kojom je zamijenjena Uredba (EZ) br. 110/2008, stupila je snagu 25. svibnja 2019. U skladu s člankom 49. stavkom 1. te uredbe poglavlje III. Uredbe (EZ) br. 110/2008, koje se odnosi na oznake zemljopisnog podrijetla, stavlja se izvan snage s učinkom od 8. lipnja 2019. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2019/787, kojom je zamijenjena Uredba (EZ) br. 110/2008, stupila je snagu 25. svibnja 2019. U skladu s člankom 49. stavkom 1. te uredbe poglavlje III. Uredbe (EZ) br. 110/2008, koje se odnosi na oznake zemljopisnog podrijetla, stavlja se izvan snage s učinkom od 8. lipnja 2019.

| (3) | Zaključivši da je zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 110/2008, Komisija je na temelju članka 17. stavka 6. te uredbe i u skladu s člankom 50. stavkom 4. prvim podstavkom Uredbe (EU) 2019/787 objavila glavne specifikacije iz tehničke dokumentacije u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(3)

Zaključivši da je zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 110/2008, Komisija je na temelju članka 17. stavka 6. te uredbe i u skladu s člankom 50. stavkom 4. prvim podstavkom Uredbe (EU) 2019/787 objavila glavne specifikacije iz tehničke dokumentacije u Službenom listu Europske unije (3).

| (4) | Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u skladu s člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(4)

Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u skladu s člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/787.

| (5) | Oznaku „Bayerischer Bärwurz” trebalo bi stoga registrirati kao oznaku zemljopisnog podrijetla, |
| --- | --- |

(5)

Oznaku „Bayerischer Bärwurz” trebalo bi stoga registrirati kao oznaku zemljopisnog podrijetla,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Registrira se oznaka zemljopisnog podrijetla „Bayerischer Bärwurz”. U skladu s člankom 30. stavkom 4. Uredbe (EU) 2019/787 ovom se Uredbom odobrava zaštita naziva „Bayerischer Bärwurz” predviđena člankom 21. Uredbe (EU) 2019/787.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 130, 17.5.2019., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (SL L 39, 13.2.2008., str. 16.).

2

(3)  
  SL C 129, 13.4.2021., str. 26.

3

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/34

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1266

оd 29. srpnja 2021.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 599/2009 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu u rasponu od 0 EUR do 198 EUR po toni na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, u tom trenutku razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824 90 97 87) i podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD” ili „predmetna zemlja”). Antidampinška pristojba uvedena tom uredbom dalje u tekstu naziva se „početne mjere”. Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 599/2009 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu u rasponu od 0 EUR do 198 EUR po toni na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, u tom trenutku razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824 90 97 87) i podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD” ili „predmetna zemlja”). Antidampinška pristojba uvedena tom uredbom dalje u tekstu naziva se „početne mjere”. Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

2

| (2) | Nakon ispitnog postupka u vezi sa sprečavanjem izbjegavanja mjera Vijeće je Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 444/2011 (3) konačnu antidampinšku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 599/2009 proširilo na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, osim onog koji su proizvela društva BIOX Corporation, Oakville i Rothsay Biodiesel, Guelph, oba smještena u Ontariju u Kanadi. Isto tako, Vijeće je istom uredbom konačnu antidampinšku pristojbu uvedenu Uredbom Vijeća (EZ) br. 599/2009 proširilo na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(2)

Nakon ispitnog postupka u vezi sa sprečavanjem izbjegavanja mjera Vijeće je Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 444/2011 (3) konačnu antidampinšku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 599/2009 proširilo na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, osim onog koji su proizvela društva BIOX Corporation, Oakville i Rothsay Biodiesel, Guelph, oba smještena u Ontariju u Kanadi. Isto tako, Vijeće je istom uredbom konačnu antidampinšku pristojbu uvedenu Uredbom Vijeća (EZ) br. 599/2009 proširilo na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a.

3

| (3) | Provedbenom uredbom (EU) 2015/1518 (4) Europska komisija ponovno je uvela konačne antidampinške mjere na uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”). |
| --- | --- |

(3)

Provedbenom uredbom (EU) 2015/1518 (4) Europska komisija ponovno je uvela konačne antidampinške mjere na uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”).

4

| (4) | Nadalje, Uredbom (EU) 2015/1518 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/676 (5) proširena je i konačna antidampinška pristojba na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, osim onog koji su proizvela društva BIOX Corporation, Oakville i Rothsay Biodiesel, Guelph, oba sa sjedištem u Ontariju u Kanadi, te društvo DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Škotska, Kanada. Isto tako, Europska komisija istom je uredbom konačnu antidampinšku pristojbu proširila na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(4)

Nadalje, Uredbom (EU) 2015/1518 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/676 (5) proširena je i konačna antidampinška pristojba na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, osim onog koji su proizvela društva BIOX Corporation, Oakville i Rothsay Biodiesel, Guelph, oba sa sjedištem u Ontariju u Kanadi, te društvo DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Škotska, Kanada. Isto tako, Europska komisija istom je uredbom konačnu antidampinšku pristojbu proširila na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a.

5

| (5) | Antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi fiksni su iznosi u rasponu od 0 EUR po toni do 198 EUR po toni na uvoz od proizvođačâ izvoznika u uzorku, 115,6 EUR po toni na uvoz od društava koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, i fiksni iznos od 172,2 EUR po toni na uvoz od svih ostalih društava. |
| --- | --- |

(5)

Antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi fiksni su iznosi u rasponu od 0 EUR po toni do 198 EUR po toni na uvoz od proizvođačâ izvoznika u uzorku, 115,6 EUR po toni na uvoz od društava koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, i fiksni iznos od 172,2 EUR po toni na uvoz od svih ostalih društava.

| (6) | Osim toga, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1598 (6) Uredba (EU) 2015/1518 izmijenjena je tako što je društvima koja tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka nisu izvozila biodizel omogućeno da zatraže reviziju kako bi se utvrdilo može li se na njih primjenjivati stopa pristojbe uvedena za društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak. |
| --- | --- |

(6)

Osim toga, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1598 (6) Uredba (EU) 2015/1518 izmijenjena je tako što je društvima koja tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka nisu izvozila biodizel omogućeno da zatraže reviziju kako bi se utvrdilo može li se na njih primjenjivati stopa pristojbe uvedena za društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak.

6

| (7) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1121 (7), nakon zahtjeva za tretman novog proizvođača izvoznika, Uredba (EU) 2015/1518 izmijenjena je dodavanjem američkog društva Organic Technologies, Coshocton (Ohio) u Prilog I., na koje se stoga primjenjuje ponderirana prosječna pristojba od 115,6 EUR po toni, koja se primjenjuje na društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak. |
| --- | --- |

(7)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1121 (7), nakon zahtjeva za tretman novog proizvođača izvoznika, Uredba (EU) 2015/1518 izmijenjena je dodavanjem američkog društva Organic Technologies, Coshocton (Ohio) u Prilog I., na koje se stoga primjenjuje ponderirana prosječna pristojba od 115,6 EUR po toni, koja se primjenjuje na društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak.

7

1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (8) | Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera (8) Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera (8) Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

8

| (9) | Zahtjev za reviziju podnio je 11. lipnja 2020. Europski odbor za biodizel („EBB
  ”
  ili „podnositelj zahtjeva”), u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje biodizela u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga i ponavljanja štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zahtjev za reviziju podnio je 11. lipnja 2020. Europski odbor za biodizel („EBB
  ”
  ili „podnositelj zahtjeva”), u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje biodizela u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga i ponavljanja štete za industriju Unije.

”

1.3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (10) | Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 14. rujna 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom biodizela podrijetlom iz SAD-a. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(10)

Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 14. rujna 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom biodizela podrijetlom iz SAD-a. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

9

| (11) | Komisija je istog dana pokrenula zasebnu reviziju zbog predstojećeg isteka antisubvencijskih mjera koje su na snazi u pogledu uvoza biodizela podrijetlom iz SAD-a (10). |
| --- | --- |

(11)

Komisija je istog dana pokrenula zasebnu reviziju zbog predstojećeg isteka antisubvencijskih mjera koje su na snazi u pogledu uvoza biodizela podrijetlom iz SAD-a (10).

10

| (12) | Vlada Kanade dostavila je primjedbu o tom pokretanju postupka, napominjući da bi u slučaju zadržavanja mjera trebalo zadržati izuzeće odobreno trima kanadskim proizvođačima biodizela. Izuzeće je zadržano u članku 2. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Vlada Kanade dostavila je primjedbu o tom pokretanju postupka, napominjući da bi u slučaju zadržavanja mjera trebalo zadržati izuzeće odobreno trima kanadskim proizvođačima biodizela. Izuzeće je zadržano u članku 2. ove Uredbe.

1.4.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (13) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(13)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

1.5.   Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

| (14) | Ovaj je predmet pokrenut 14. rujna 2020., to jest tijekom prijelaznog razdoblja dogovorenog između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, u kojem se na Ujedinjenu Kraljevinu i dalje primjenjivalo pravo Unije. To je razdoblje završilo 31. prosinca 2020. Stoga se od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u ovom postupku. |
| --- | --- |

(14)

Ovaj je predmet pokrenut 14. rujna 2020., to jest tijekom prijelaznog razdoblja dogovorenog između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, u kojem se na Ujedinjenu Kraljevinu i dalje primjenjivalo pravo Unije. To je razdoblje završilo 31. prosinca 2020. Stoga se od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u ovom postupku.

| (15) | Komisija je 15. siječnja 2021. bilješkom u dokumentaciji predmeta (11) pozvala subjekte iz Ujedinjene Kraljevine koji ipak i dalje smatraju da su zainteresirane strane da joj se obrate. Društva BP OIL International Limited i Argent Energy zatražila su da ih se i dalje smatra zainteresiranim stranama te im je to pravo dodijeljeno na temelju dostavljenih dokaza. Konkretno, oba su društva dostavila dokaz o postojanju povezanih subjekata unutar odgovarajuće grupe koji su aktivni na tržištu Unije. S druge strane, matično društvo Valero Energy Limited iz Ujedinjene Kraljevine zamijenilo je njegovo irsko društvo kći Valero Energy Limited Ireland jer je potonje društvo aktivno na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 15. siječnja 2021. bilješkom u dokumentaciji predmeta (11) pozvala subjekte iz Ujedinjene Kraljevine koji ipak i dalje smatraju da su zainteresirane strane da joj se obrate. Društva BP OIL International Limited i Argent Energy zatražila su da ih se i dalje smatra zainteresiranim stranama te im je to pravo dodijeljeno na temelju dostavljenih dokaza. Konkretno, oba su društva dostavila dokaz o postojanju povezanih subjekata unutar odgovarajuće grupe koji su aktivni na tržištu Unije. S druge strane, matično društvo Valero Energy Limited iz Ujedinjene Kraljevine zamijenilo je njegovo irsko društvo kći Valero Energy Limited Ireland jer je potonje društvo aktivno na tržištu Unije.

11

1.6.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (16) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače u SAD-u i tijela SAD-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače u SAD-u i tijela SAD-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (17) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nisu zaprimljeni zahtjevi za saslušanje. |
| --- | --- |

(17)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nisu zaprimljeni zahtjevi za saslušanje.

1.7.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (18) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.7.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (19) | Komisija je 14. rujna 2020. zainteresiranim stranama dostavila privremeni uzorak proizvođača iz Unije u skladu s odjeljkom 5.4. Obavijesti o pokretanju postupka. Odabrala je uzorak na temelju veličine proizvodnje i obujma prodaje istovjetnog proizvoda u 2019. te zemljopisnog položaja proizvođačâ istovjetnog proizvoda. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 17,5 % procijenjenog ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurana dobra zemljopisna zastupljenost. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba u roku od sedam dana za dostavu primjedbi o privremenom uzorku proizvođačâ iz Unije. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je 14. rujna 2020. zainteresiranim stranama dostavila privremeni uzorak proizvođača iz Unije u skladu s odjeljkom 5.4. Obavijesti o pokretanju postupka. Odabrala je uzorak na temelju veličine proizvodnje i obujma prodaje istovjetnog proizvoda u 2019. te zemljopisnog položaja proizvođačâ istovjetnog proizvoda. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 17,5 % procijenjenog ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurana dobra zemljopisna zastupljenost. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba u roku od sedam dana za dostavu primjedbi o privremenom uzorku proizvođačâ iz Unije.

1.7.2.   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (20) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (21) | Samo je jedan nepovezani uvoznik, društvo Shell Trading Rotterdam BV, dostavio zatražene podatke, te je Komisija stoga odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(21)

Samo je jedan nepovezani uvoznik, društvo Shell Trading Rotterdam BV, dostavio zatražene podatke, te je Komisija stoga odlučila da odabir uzorka nije potreban.

1.7.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika

Odabir uzorka proizvođača izvoznika

| (22) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika u SAD-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od tijela predmetne zemlje zatražila da utvrde ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupe u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika u SAD-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od tijela predmetne zemlje zatražila da utvrde ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupe u kontakt s njima.

| (23) | Pri pokretanju postupka primjerak upitnika stavljen je na raspolaganje u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu. |
| --- | --- |

(23)

Pri pokretanju postupka primjerak upitnika stavljen je na raspolaganje u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu.

| (24) | Javila su se tri proizvođača izvoznika iz SAD-a i izrazila spremnost na suradnju s Komisijom u ispitnom postupku. S obzirom na njihov mali broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. U skladu s tim, od svih triju društava koja su se javila zatraženo je da u zadanom roku ispune upitnik i dostave ga Komisiji. |
| --- | --- |

(24)

Javila su se tri proizvođača izvoznika iz SAD-a i izrazila spremnost na suradnju s Komisijom u ispitnom postupku. S obzirom na njihov mali broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. U skladu s tim, od svih triju društava koja su se javila zatraženo je da u zadanom roku ispune upitnik i dostave ga Komisiji.

1.8.   Izostanak suradnje predmetne zemlje

Izostanak suradnje predmetne zemlje

| (25) | Jedno od navedenih triju društava elektroničkom je poštom 15. listopada 2020. obavijestilo Komisiju da neće nastaviti surađivati. Nadalje, nijedno od preostala dva društva nije dostavilo zatražene podatke u traženom roku ispunjavanjem i slanjem odgovora na upitnik. |
| --- | --- |

(25)

Jedno od navedenih triju društava elektroničkom je poštom 15. listopada 2020. obavijestilo Komisiju da neće nastaviti surađivati. Nadalje, nijedno od preostala dva društva nije dostavilo zatražene podatke u traženom roku ispunjavanjem i slanjem odgovora na upitnik.

| (26) | Komisija je 10. studenoga 2020. dopisom obavijestila sva tri društva da namjerava primijeniti članak 18. osnovne uredbe i nalaze ispitnog postupka temeljiti na raspoloživim podacima. O toj namjeri obaviještena su i tijela SAD-a. Rok za dostavu primjedaba na dopis bio je 17. studenoga 2020. Nije zaprimljena nijedna primjedba. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je 10. studenoga 2020. dopisom obavijestila sva tri društva da namjerava primijeniti članak 18. osnovne uredbe i nalaze ispitnog postupka temeljiti na raspoloživim podacima. O toj namjeri obaviještena su i tijela SAD-a. Rok za dostavu primjedaba na dopis bio je 17. studenoga 2020. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

| (27) | Budući da nijedan od triju proizvođača izvoznika iz SAD-a nije surađivao u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera, odlučeno je da se primjenjuju odredbe članka 18. osnovne uredbe i da se nalazi temelje na raspoloživim podacima. |
| --- | --- |

(27)

Budući da nijedan od triju proizvođača izvoznika iz SAD-a nije surađivao u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera, odlučeno je da se primjenjuju odredbe članka 18. osnovne uredbe i da se nalazi temelje na raspoloživim podacima.

1.9.   Upitnici

Upitnici

| (28) | Pri pokretanju postupka primjerak upitnika stavljen je na raspolaganje u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu. |
| --- | --- |

(28)

Pri pokretanju postupka primjerak upitnika stavljen je na raspolaganje u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu.

| (29) | Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača iz Unije u uzorku i jedan nepovezani uvoznik iz Unije. |
| --- | --- |

(29)

Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača iz Unije u uzorku i jedan nepovezani uvoznik iz Unije.

1.10.   Provjera

Provjera

| (30) | Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoje utvrđivanje u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (12). Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku: | Proizvođači iz Unije








  — | SAIPOL Bu Diester, Francuska |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoje utvrđivanje u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (12). Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku:

12

Proizvođači iz Unije

Proizvođači iz Unije

—

SAIPOL Bu Diester, Francuska

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Španjolska |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Španjolska

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Njemačka |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Njemačka

| | Uvoznici








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemska |
| --- | --- | --- |

Uvoznici

Uvoznici

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemska

1.11.   Objavljivanje

Objavljivanje

| (31) | Komisija je 21. svibnja 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je 21. svibnja 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu.

| (32) | Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih je uzela u obzir. Saslušanje je odobreno stranama koje su ga zatražile. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih je uzela u obzir. Saslušanje je odobreno stranama koje su ga zatražile.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (33) | Predmetni proizvod isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, tj. monoalkilni esteri masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobiveni sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznati kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, podrijetlom iz SAD-a, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(33)

Predmetni proizvod isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, tj. monoalkilni esteri masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobiveni sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznati kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, podrijetlom iz SAD-a, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019) („predmetni proizvod”).

| (34) | Biodizel je obnovljivo gorivo koje se proizvodi od širokog spektra sirovina, tj. biljnih ulja, kao što su ulje uljane repice, sojino ulje, palmino ulje, upotrijebljena ulja za prženje, životinjske masti ili biomasa. |
| --- | --- |

(34)

Biodizel je obnovljivo gorivo koje se proizvodi od širokog spektra sirovina, tj. biljnih ulja, kao što su ulje uljane repice, sojino ulje, palmino ulje, upotrijebljena ulja za prženje, životinjske masti ili biomasa.

| (35) | Biodizel se upotrebljava u prometnom sektoru, uglavnom pomiješan s mineralnim dizelom (tj. naftom/konvencionalnim dizelom) i tek u vrlo maloj mjeri u čistom obliku (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodizel se upotrebljava u prometnom sektoru, uglavnom pomiješan s mineralnim dizelom (tj. naftom/konvencionalnim dizelom) i tek u vrlo maloj mjeri u čistom obliku (B100).

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (36) | Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i [tehnička] svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(36)

Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i [tehnička] svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu SAD-a, i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu SAD-a, i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (37) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (38) | Švedsko društvo Preem AB i društvo Valero Energy Ltd Ireland, proizvođači i dobavljači goriva i time korisnici predmetnog proizvoda, tvrdili su da su metilni ester masnih kiselina (FAME) i biljno ulje obrađeno vodikom (HVO) dvije različite vrste biodizela te da bi HVO trebalo isključiti iz trenutačnog opsega proizvoda. U Uredbi iz 2009. o uvođenju privremenih mjera (13) sve vrste biodizela i mješavina biodizela smatrale su se biodizelskim gorivima. FAME i HVO mogu se miješati s dizelom i unatoč nekim razlikama u fizičkim svojstvima, krajnja je upotreba proizvoda ista i oba proizvoda proizvodi industrija Unije. Osim toga, u pritužbi u početnom ispitnom postupku dizelsko gorivo proizvedeno od HVO-a izričito je definirano kao dio predmetnog proizvoda te u to vrijeme nijedna strana nije osporavala tu tvrdnju. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(38)

Švedsko društvo Preem AB i društvo Valero Energy Ltd Ireland, proizvođači i dobavljači goriva i time korisnici predmetnog proizvoda, tvrdili su da su metilni ester masnih kiselina (FAME) i biljno ulje obrađeno vodikom (HVO) dvije različite vrste biodizela te da bi HVO trebalo isključiti iz trenutačnog opsega proizvoda. U Uredbi iz 2009. o uvođenju privremenih mjera (13) sve vrste biodizela i mješavina biodizela smatrale su se biodizelskim gorivima. FAME i HVO mogu se miješati s dizelom i unatoč nekim razlikama u fizičkim svojstvima, krajnja je upotreba proizvoda ista i oba proizvoda proizvodi industrija Unije. Osim toga, u pritužbi u početnom ispitnom postupku dizelsko gorivo proizvedeno od HVO-a izričito je definirano kao dio predmetnog proizvoda te u to vrijeme nijedna strana nije osporavala tu tvrdnju. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

13

3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

| (39) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka ili ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(39)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da će zbog isteka postojećih mjera doći do nastavka ili ponavljanja dampinga.

3.1.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (40) | Zbog izostanka suradnje, kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama od 25. do 27., nije bilo moguće provesti analizu na temelju provjerenih podataka proizvođačâ iz SAD-a. |
| --- | --- |

(40)

Zbog izostanka suradnje, kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama od 25. do 27., nije bilo moguće provesti analizu na temelju provjerenih podataka proizvođačâ iz SAD-a.

| (41) | Slijedom toga, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili su se na raspoloživim podacima. Zbog toga je Komisija upotrijebila sljedeće izvore podataka: zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i naknadne podneske podnositelja zahtjeva, Eurostat, bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) te internetske stranice Uprave SAD-a za informiranje o energetici („EIA”) i Ministarstva poljoprivrede SAD-a („USDA”). |
| --- | --- |

(41)

Slijedom toga, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili su se na raspoloživim podacima. Zbog toga je Komisija upotrijebila sljedeće izvore podataka: zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i naknadne podneske podnositelja zahtjeva, Eurostat, bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) te internetske stranice Uprave SAD-a za informiranje o energetici („EIA”) i Ministarstva poljoprivrede SAD-a („USDA”).

3.2.   Nastavak dampinga

Nastavak dampinga

| (42) | Nakon uvođenja mjera 2009. uvoz biodizela iz SAD-a u Uniju od 2013. sveden je gotovo na nulu. Na primjer, tijekom RIPR-a iz SAD-a je uvezeno oko 156 tona (u razdoblju od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020.). Udio tog obujma u ukupnom izvozu SAD-a samo je 0,04 %, a udio u potrošnji Unije još je manji. U skladu s tim Komisija je zaključila da taj nizak obujam nije dostatna osnova za nastavak analize dampinga. Komisija je stoga svoj ispitni postupak usmjerila na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(42)

Nakon uvođenja mjera 2009. uvoz biodizela iz SAD-a u Uniju od 2013. sveden je gotovo na nulu. Na primjer, tijekom RIPR-a iz SAD-a je uvezeno oko 156 tona (u razdoblju od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020.). Udio tog obujma u ukupnom izvozu SAD-a samo je 0,04 %, a udio u potrošnji Unije još je manji. U skladu s tim Komisija je zaključila da taj nizak obujam nije dostatna osnova za nastavak analize dampinga. Komisija je stoga svoj ispitni postupak usmjerila na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.

3.3.   Ponavljanje dampinga

Ponavljanje dampinga

| (43) | Komisija je analizirala je li vjerojatno da će se damping ponoviti u slučaju isteka mjere. Posebno su analizirani sljedeći elementi: odnos između cijena proizvoda koji se proizvodi i prodaje u Uniji i onog koji se proizvodi i prodaje u SAD-u, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i cijena u SAD-u, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji, neiskorišteni kapaciteti u SAD-u te praksa izbjegavanja i apsorpcije. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je analizirala je li vjerojatno da će se damping ponoviti u slučaju isteka mjere. Posebno su analizirani sljedeći elementi: odnos između cijena proizvoda koji se proizvodi i prodaje u Uniji i onog koji se proizvodi i prodaje u SAD-u, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i cijena u SAD-u, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji, neiskorišteni kapaciteti u SAD-u te praksa izbjegavanja i apsorpcije.

3.3.1.   Usporedba između cijena proizvoda koji se proizvodi i prodaje u Uniji i onog koji se proizvodi i prodaje u SAD-u

Usporedba između cijena proizvoda koji se proizvodi i prodaje u Uniji i onog koji se proizvodi i prodaje u SAD-u

| (44) | Službe Komisije upotrijebile su dva izvora informacija za utvrđivanje domaće prodajne cijene biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a: i. informacije koje je dostavilo Ministarstvo poljoprivrede SAD-a (USDA) i ii. informacije u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(44)

Službe Komisije upotrijebile su dva izvora informacija za utvrđivanje domaće prodajne cijene biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a: i. informacije koje je dostavilo Ministarstvo poljoprivrede SAD-a (USDA) i ii. informacije u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

| (45) | Prema podacima koje je dostavio USDA domaća prodajna cijena franko tvornica tijekom RIPR-a iznosila je 909,05 USD po toni. Prema prosječnom tečaju eura u odnosu na dolar tijekom RIPR-a (1 EUR = 1,105 USD) taj iznos odgovara domaćoj prodajnoj cijeni u SAD-u od 822,31 EUR po toni. To je slično podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, u kojem je navedena domaća prodajna cijena od 918,06 USD (820 EUR) po toni. Komisija je smatrala primjerenim u svojoj analizi ponavljanja uzeti u obzir domaću cijenu SAD-a kako je utvrđena (822,31 EUR). |
| --- | --- |

(45)

Prema podacima koje je dostavio USDA domaća prodajna cijena franko tvornica tijekom RIPR-a iznosila je 909,05 USD po toni. Prema prosječnom tečaju eura u odnosu na dolar tijekom RIPR-a (1 EUR = 1,105 USD) taj iznos odgovara domaćoj prodajnoj cijeni u SAD-u od 822,31 EUR po toni. To je slično podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, u kojem je navedena domaća prodajna cijena od 918,06 USD (820 EUR) po toni. Komisija je smatrala primjerenim u svojoj analizi ponavljanja uzeti u obzir domaću cijenu SAD-a kako je utvrđena (822,31 EUR).

| (46) | Prosječna cijena biodizela na razini franko tvornica koji su u Uniji tijekom RIPR-a prodavali proizvođači iz Unije, kako je prikazano u nastavku u tablici 1., iznosila je 771 EUR po toni. |
| --- | --- |

(46)

Prosječna cijena biodizela na razini franko tvornica koji su u Uniji tijekom RIPR-a prodavali proizvođači iz Unije, kako je prikazano u nastavku u tablici 1., iznosila je 771 EUR po toni.

| (47) | Za ponovni ulazak na tržište Unije proizvođači iz SAD-a trebali bi prodavati po cijeni od približno 771 EUR po toni ili niže. Njihovom konačnom cijenom trebali bi se pokriti i troškovi prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja te postojeća carinska pristojba (6,5 %) koja se primjenjuje na biodizel. U skladu s podacima prikupljenima tijekom ispitnog postupka, ti bi troškovi iznosili približno 92 EUR po toni. Komisija je taj iznos temeljila na iznosu (a) troškova prijevoza i vozarine, kako ga je izračunao podnositelj zahtjeva, i (b) carinskim pristojbama (6,5 %) primjenjivima na uvoznu cijenu biodizela iz SAD-a, kako ih je izračunala Komisija nakon uvida u javno dostupne informacije, kao što je baza podataka Global Trade Atlas („GTA”), te ga zaokružila naviše na 106 EUR kako bi pokrila i neke dodatne troškove nakon uvoza. |
| --- | --- |

(47)

Za ponovni ulazak na tržište Unije proizvođači iz SAD-a trebali bi prodavati po cijeni od približno 771 EUR po toni ili niže. Njihovom konačnom cijenom trebali bi se pokriti i troškovi prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja te postojeća carinska pristojba (6,5 %) koja se primjenjuje na biodizel. U skladu s podacima prikupljenima tijekom ispitnog postupka, ti bi troškovi iznosili približno 92 EUR po toni. Komisija je taj iznos temeljila na iznosu (a) troškova prijevoza i vozarine, kako ga je izračunao podnositelj zahtjeva, i (b) carinskim pristojbama (6,5 %) primjenjivima na uvoznu cijenu biodizela iz SAD-a, kako ih je izračunala Komisija nakon uvida u javno dostupne informacije, kao što je baza podataka Global Trade Atlas („GTA”), te ga zaokružila naviše na 106 EUR kako bi pokrila i neke dodatne troškove nakon uvoza.

| (48) | Posljedično, nastave li proizvođači iz SAD-a izvoziti u Uniju po konkurentnim cijenama, najvjerojatnije bi to trebali činiti po cijeni na razini franko tvornica koja je niža od 665 EUR po toni, što bi bilo niže od njihove domaće prodajne cijene u SAD-u, a to bi značilo dampinšku cijenu. |
| --- | --- |

(48)

Posljedično, nastave li proizvođači iz SAD-a izvoziti u Uniju po konkurentnim cijenama, najvjerojatnije bi to trebali činiti po cijeni na razini franko tvornica koja je niža od 665 EUR po toni, što bi bilo niže od njihove domaće prodajne cijene u SAD-u, a to bi značilo dampinšku cijenu.

3.3.2.   Usporedba izvoznih cijena za treće zemlje i cijena u SAD-u

Usporedba izvoznih cijena za treće zemlje i cijena u SAD-u

| (49) | Komisija je dodatno analizirala kretanje cijena izvoza biodizela iz SAD-a u treće zemlje tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je dodatno analizirala kretanje cijena izvoza biodizela iz SAD-a u treće zemlje tijekom RIPR-a.

| (50) | Pregledala je javno dostupne informacije, kao što je baza podataka Global Trade Atlas („GTA”), i prikupila podatke o količinama i vrijednostima izvoza biodizela pod oznakom HS 3826 00 tijekom RIPR-a. Količine izvoza (u tonama) u sve zemlje (uključujući EU) iznose 389 075 tona, od čega je 14 tona izvezeno u Uniju. |
| --- | --- |

(50)

Pregledala je javno dostupne informacije, kao što je baza podataka Global Trade Atlas („GTA”), i prikupila podatke o količinama i vrijednostima izvoza biodizela pod oznakom HS 3826 00 tijekom RIPR-a. Količine izvoza (u tonama) u sve zemlje (uključujući EU) iznose 389 075 tona, od čega je 14 tona izvezeno u Uniju.

| (51) | U tablici u nastavku uspoređena je prosječna prodajna cijena u američkim dolarima po toni, primjereno prilagođena na razinu franko tvornica (odbitak od 82,52 USD po toni za troškove unutarnjeg prijevoza, kako je navedeno u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera), s prosječnom domaćom cijenom u SAD-u za šest zemalja (izvan EU-a) čiji je udio u ukupnom izvozu SAD-a tijekom RIPR-a bio veći od 0,1 %.

  Tablica 1.


  Obujam izvoza iz SAD-a i cijene tijekom RIPR-a











  Zemlje odredišta | Količine izvoza (u tonama) | Postotak izvoza u sve zemlje | Prosječna cijena na razini franko tvornica (USD) po toni | Prosječna cijena na razini franko tvornica (EUR) po toni | Prosječno na razini franko tvornicaDomaća cijena u SAD-u (EUR) po toni (vidjeti uvodnu izjavu 45.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 | 822,31 |
| Kina | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 | 822,31 |
| Norveška | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 | 822,31 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 | 822,31 |
| Meksiko | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 | 822,31 |
| Južna Koreja | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 | 822,31 |
| Izvor: GTA |

(51)

U tablici u nastavku uspoređena je prosječna prodajna cijena u američkim dolarima po toni, primjereno prilagođena na razinu franko tvornica (odbitak od 82,52 USD po toni za troškove unutarnjeg prijevoza, kako je navedeno u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera), s prosječnom domaćom cijenom u SAD-u za šest zemalja (izvan EU-a) čiji je udio u ukupnom izvozu SAD-a tijekom RIPR-a bio veći od 0,1 %.

Tablica 1.

Tablica 1.

Obujam izvoza iz SAD-a i cijene tijekom RIPR-a

Obujam izvoza iz SAD-a i cijene tijekom RIPR-a

Zemlje odredišta

Količine izvoza (u tonama)

Postotak izvoza u sve zemlje

Prosječna cijena na razini franko tvornica (USD) po toni

Prosječna cijena na razini franko tvornica (EUR) po toni

Prosječno na razini franko tvornicaDomaća cijena u SAD-u (EUR) po toni (vidjeti uvodnu izjavu 45.)

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

822,31

Kina

12 363

3,2

316,49

286,29

822,31

Norveška

3 500

0,9

862,48

780,18

822,31

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

822,31

Meksiko

1 204

0,3

661,23

598,13

822,31

Južna Koreja

475

0,1

363,15

328,49

822,31

Izvor: GTA

Izvor

| (52) | Iz tablice je vidljivo da su prodajne cijene proizvođača iz SAD-a za svih šest zemalja izvoznica od 5 % do 65 % niže od njihovih domaćih prodajnih cijena. Nadalje, vidljive su velike razlike među izvoznim cijenama za različite zemlje u koje je SAD najviše izvozio tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(52)

Iz tablice je vidljivo da su prodajne cijene proizvođača iz SAD-a za svih šest zemalja izvoznica od 5 % do 65 % niže od njihovih domaćih prodajnih cijena. Nadalje, vidljive su velike razlike među izvoznim cijenama za različite zemlje u koje je SAD najviše izvozio tijekom RIPR-a.

| (53) | Naposljetku, iz tablice je vidljivo da se najviše prosječne izvozne cijene odnose na zemlje kao što su Kanada i Norveška, na koje otpada 92 % ukupnog izvoza SAD-a. U tom se pogledu u zahtjevu navodi da se skuplji „biodizel koji se izvozi u Kanadu mora proizvesti od posebnih vrsta sirovina koje su otpornije na niske temperature, kao što je uljana repica, ili se izvozi HVO, koji je izvanredno otporan na hladnoću...”. Posljedično, te više prosječne izvozne cijene za navedene dvije zemlje posljedica su više cijene sirovina (npr. uljane repice). |
| --- | --- |

(53)

Naposljetku, iz tablice je vidljivo da se najviše prosječne izvozne cijene odnose na zemlje kao što su Kanada i Norveška, na koje otpada 92 % ukupnog izvoza SAD-a. U tom se pogledu u zahtjevu navodi da se skuplji „biodizel koji se izvozi u Kanadu mora proizvesti od posebnih vrsta sirovina koje su otpornije na niske temperature, kao što je uljana repica, ili se izvozi HVO, koji je izvanredno otporan na hladnoću...”. Posljedično, te više prosječne izvozne cijene za navedene dvije zemlje posljedica su više cijene sirovina (npr. uljane repice).

3.3.3.   Usporedba između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena industrije Unije

Usporedba između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena industrije Unije

| (54) | Tržište EU-a privlačno je tržište za izvoz biodizela iz SAD-a. Na temelju baze podataka GTA iz prethodne uvodne izjave 49. naknadno je izračunana jednostavna prosječna izvozna cijena za sva odredišta tijekom RIPR-a (vidjeti uvodnu izjavu 55. u nastavku), uzimajući u obzir sljedeće elemente:






  — | Zbog velike razlike u izvoznim cijenama SAD-a (kako je prikazano i u tablici u uvodnoj izjavi 51.) Komisija je iz tog izračuna isključila sve zemlje koje za SAD predstavljaju udio manji od 0,1 % njihova ukupnog obujma prodaje koji su izvozile tijekom RIPR-a. Ukupno je šest zemalja (osim EU-a) imalo udio veći od 0,1 % ukupnog obujma izvoza SAD-a, kako je utvrđeno u tablici u uvodnoj izjavi 51. |
| --- | --- | --- |

(54)

Tržište EU-a privlačno je tržište za izvoz biodizela iz SAD-a. Na temelju baze podataka GTA iz prethodne uvodne izjave 49. naknadno je izračunana jednostavna prosječna izvozna cijena za sva odredišta tijekom RIPR-a (vidjeti uvodnu izjavu 55. u nastavku), uzimajući u obzir sljedeće elemente:

—

Zbog velike razlike u izvoznim cijenama SAD-a (kako je prikazano i u tablici u uvodnoj izjavi 51.) Komisija je iz tog izračuna isključila sve zemlje koje za SAD predstavljaju udio manji od 0,1 % njihova ukupnog obujma prodaje koji su izvozile tijekom RIPR-a. Ukupno je šest zemalja (osim EU-a) imalo udio veći od 0,1 % ukupnog obujma izvoza SAD-a, kako je utvrđeno u tablici u uvodnoj izjavi 51.

| — | Kako je također prikazano u toj tablici, najviše prosječne izvozne cijene odnose se na zemlje kao što su Kanada i Norveška, na koje otpada 92 % ukupnog izvoza SAD-a. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 53., te više izvozne cijene posljedica su više cijene sirovina (npr. uljane repice). |
| --- | --- |

—

Kako je također prikazano u toj tablici, najviše prosječne izvozne cijene odnose se na zemlje kao što su Kanada i Norveška, na koje otpada 92 % ukupnog izvoza SAD-a. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 53., te više izvozne cijene posljedica su više cijene sirovina (npr. uljane repice).

| — | Zbog raznovrsnosti klimatskih uvjeta u EU-u, biodizel izvezen u EU uglavnom će biti mješavina različitih vrsta biodizela. Biodizel koji će se upotrebljavati u sjevernoj Europi uglavnom će biti otporniji na niske temperature. |
| --- | --- |

—

Zbog raznovrsnosti klimatskih uvjeta u EU-u, biodizel izvezen u EU uglavnom će biti mješavina različitih vrsta biodizela. Biodizel koji će se upotrebljavati u sjevernoj Europi uglavnom će biti otporniji na niske temperature.

| — | Posljedično, izračun jednostavne prosječne izvozne cijene za potrebe trenutačne procjene vjeran je prikaz prosječne cijene koja bi bila opažena na tržištu Unije i njime se izbjegava davanje nerazmjerne važnosti izvozu u Kanadu i Norvešku, s obzirom na mješavinu vrsta biodizela koje bi se vjerojatno izvozile u Uniju, u kojoj se klimatski uvjeti znatno razlikuju od države članice do države članice. |
| --- | --- |

—

Posljedično, izračun jednostavne prosječne izvozne cijene za potrebe trenutačne procjene vjeran je prikaz prosječne cijene koja bi bila opažena na tržištu Unije i njime se izbjegava davanje nerazmjerne važnosti izvozu u Kanadu i Norvešku, s obzirom na mješavinu vrsta biodizela koje bi se vjerojatno izvozile u Uniju, u kojoj se klimatski uvjeti znatno razlikuju od države članice do države članice.

| (55) | Uzimajući u obzir sve prethodno navedene elemente, Komisija je izračunala prosječnu izvoznu cijenu u iznosu od 682 USD po toni (617 EUR). Ta prosječna izvozna cijena od 617 EUR je cijena FOB, kojoj je potrebno dodati troškove prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja kako bi se dobila cijena CIF. Ti su troškovi u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera procijenjeni na otprilike 52 USD po toni (47 EUR). |
| --- | --- |

(55)

Uzimajući u obzir sve prethodno navedene elemente, Komisija je izračunala prosječnu izvoznu cijenu u iznosu od 682 USD po toni (617 EUR). Ta prosječna izvozna cijena od 617 EUR je cijena FOB, kojoj je potrebno dodati troškove prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja kako bi se dobila cijena CIF. Ti su troškovi u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera procijenjeni na otprilike 52 USD po toni (47 EUR).

| (56) | Komisija smatra da je iznos od 47 EUR po toni razuman pokazatelj dodatnih troškova prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja za druga odredišta. Stoga je prosječna izvozna cijena SAD-a u treće zemlje utvrđena na 617 EUR (FOB), što bi, čak i kad bi se dodali troškovi prekooceanskog prijevoza tereta iz SAD-a u EU, troškovi osiguranja i postojeća carinska pristojba od 6,5 % (ukupno zaokruženo naviše na 104 EUR po toni kako bi se pokrili i neki dodatni troškovi nakon uvoza), koji ukupno iznose otprilike 721 EUR, bilo daleko ispod cijene franko tvornica industrije Unije od 771 EUR po toni. |
| --- | --- |

(56)

Komisija smatra da je iznos od 47 EUR po toni razuman pokazatelj dodatnih troškova prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja za druga odredišta. Stoga je prosječna izvozna cijena SAD-a u treće zemlje utvrđena na 617 EUR (FOB), što bi, čak i kad bi se dodali troškovi prekooceanskog prijevoza tereta iz SAD-a u EU, troškovi osiguranja i postojeća carinska pristojba od 6,5 % (ukupno zaokruženo naviše na 104 EUR po toni kako bi se pokrili i neki dodatni troškovi nakon uvoza), koji ukupno iznose otprilike 721 EUR, bilo daleko ispod cijene franko tvornica industrije Unije od 771 EUR po toni.

| (57) | To je dakle dokaz da bi proizvođači izvoznici iz SAD-a mogli prodavati po cijeni nižoj od 771 EUR po toni kako bi prodrli na tržište Unije te da bi za njih to bio poticaj da dio trenutačnog izvoza u treće zemlje preusmjere na tržište Unije, s obzirom na to da su cijene na tržištu Unije privlačnije od onih na tržištima nekih ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(57)

To je dakle dokaz da bi proizvođači izvoznici iz SAD-a mogli prodavati po cijeni nižoj od 771 EUR po toni kako bi prodrli na tržište Unije te da bi za njih to bio poticaj da dio trenutačnog izvoza u treće zemlje preusmjere na tržište Unije, s obzirom na to da su cijene na tržištu Unije privlačnije od onih na tržištima nekih ostalih trećih zemalja.

3.3.4.   Rezervni kapaciteti

Rezervni kapaciteti

| (58) | Zbog izostanka suradnje proizvođača iz SAD-a Komisija je utvrdila proizvodni kapacitet SAD-a na temelju informacija dostupnih na internetskim stranicama Uprave SAD-a za informiranje o energetici („EIA”). |
| --- | --- |

(58)

Zbog izostanka suradnje proizvođača iz SAD-a Komisija je utvrdila proizvodni kapacitet SAD-a na temelju informacija dostupnih na internetskim stranicama Uprave SAD-a za informiranje o energetici („EIA”).

| (59) | Proizvođači biodizela iz SAD-a moraju izvješćivati to tijelo (godišnje, odnosno mjesečno) o svojem postojećem i planiranom proizvodnom kapacitetu te o proizvodnji, ulaznim materijalima, zalihama i prodaji biodizela.
  Na temelju podataka prikupljenih od EIA-e kapacitet proizvođača biodizela iz SAD-a tijekom RIPR-a iznosio je 8 412 000 tona. |
| --- | --- |

(59)

Proizvođači biodizela iz SAD-a moraju izvješćivati to tijelo (godišnje, odnosno mjesečno) o svojem postojećem i planiranom proizvodnom kapacitetu te o proizvodnji, ulaznim materijalima, zalihama i prodaji biodizela.

Na temelju podataka prikupljenih od EIA-e kapacitet proizvođača biodizela iz SAD-a tijekom RIPR-a iznosio je 8 412 000 tona.

| (60) | Stvarna proizvodnja biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a iznosila je 5 718 000 tona (podaci EIA-e), što odgovara iskorištenosti kapaciteta od 68 % i rezervnom kapacitetu od 32 %, odnosno otprilike 2 694 000 tona. Taj znatan rezervni kapacitet proizvođača iz SAD-a poticaj je za povećanje proizvodnje i prodaju biodizela po dampinškim cijenama na tržištu Unije, te će se stoga u slučaju isteka mjera vjerojatno iskoristiti za opskrbu tržišta Unije. Proizvođači iz SAD-a zaista mogu jednostavno povećati svoju proizvodnju i izvoziti u EU te pritom ostvariti gospodarsku korist od povećanja stope iskorištenosti kapaciteta i smanjenja jediničnog troška proizvodnje. Ulazak rezervnog kapaciteta SAD-a na tržište Unije imao bi znatan utjecaj jer taj kapacitet iznosi gotovo 18 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(60)

Stvarna proizvodnja biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a iznosila je 5 718 000 tona (podaci EIA-e), što odgovara iskorištenosti kapaciteta od 68 % i rezervnom kapacitetu od 32 %, odnosno otprilike 2 694 000 tona. Taj znatan rezervni kapacitet proizvođača iz SAD-a poticaj je za povećanje proizvodnje i prodaju biodizela po dampinškim cijenama na tržištu Unije, te će se stoga u slučaju isteka mjera vjerojatno iskoristiti za opskrbu tržišta Unije. Proizvođači iz SAD-a zaista mogu jednostavno povećati svoju proizvodnju i izvoziti u EU te pritom ostvariti gospodarsku korist od povećanja stope iskorištenosti kapaciteta i smanjenja jediničnog troška proizvodnje. Ulazak rezervnog kapaciteta SAD-a na tržište Unije imao bi znatan utjecaj jer taj kapacitet iznosi gotovo 18 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a.

| (61) | Nadalje, proizvodnja biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a (5 718 000 tona) bila je niža od potrošnje (5 934 000 tona). Zbog toga se u SAD uvozilo više biodizela nego što se izvozilo. Ukupni uvoz tijekom RIPR-a iznosio je 629 000 tona, a ukupni izvoz 428 000 tona. Međutim, ako raspoloživi proizvodni kapacitet nije bio iskorišten za zadovoljenje domaće potražnje tijekom razmatranog razdoblja, nije vjerojatno da će taj raspoloživi proizvodni kapacitet u budućnosti biti iskorišten u istu svrhu. Proizvodni kapacitet SAD-a prijavljen tijekom RIPR-a (8 412 000 tona, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu) bio je znatno veći od domaće potrošnje. To znači da će, ako se otvore prilike na izvoznom tržištu, proizvođači iz SAD-a vjerojatno iskoristiti svoj rezervni kapacitet za izvoznu prodaju, a ne za domaću potrošnju. |
| --- | --- |

(61)

Nadalje, proizvodnja biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a (5 718 000 tona) bila je niža od potrošnje (5 934 000 tona). Zbog toga se u SAD uvozilo više biodizela nego što se izvozilo. Ukupni uvoz tijekom RIPR-a iznosio je 629 000 tona, a ukupni izvoz 428 000 tona. Međutim, ako raspoloživi proizvodni kapacitet nije bio iskorišten za zadovoljenje domaće potražnje tijekom razmatranog razdoblja, nije vjerojatno da će taj raspoloživi proizvodni kapacitet u budućnosti biti iskorišten u istu svrhu. Proizvodni kapacitet SAD-a prijavljen tijekom RIPR-a (8 412 000 tona, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu) bio je znatno veći od domaće potrošnje. To znači da će, ako se otvore prilike na izvoznom tržištu, proizvođači iz SAD-a vjerojatno iskoristiti svoj rezervni kapacitet za izvoznu prodaju, a ne za domaću potrošnju.

| (62) | Nije vjerojatno da će rezervni kapacitet biti iskorišten za povećanje izvoza u treće zemlje umjesto u EU. Velika tržišta trećih zemalja (Brazil, Indonezija, Argentina, Kina, Tajland) samodostatna su u pogledu domaće proizvodnje biodizela i SAD do sada nije mnogo izvozio u te zemlje unatoč svojem rezervnom kapacitetu. Nema razloga smatrati da će se to u budućnosti promijeniti. |
| --- | --- |

(62)

Nije vjerojatno da će rezervni kapacitet biti iskorišten za povećanje izvoza u treće zemlje umjesto u EU. Velika tržišta trećih zemalja (Brazil, Indonezija, Argentina, Kina, Tajland) samodostatna su u pogledu domaće proizvodnje biodizela i SAD do sada nije mnogo izvozio u te zemlje unatoč svojem rezervnom kapacitetu. Nema razloga smatrati da će se to u budućnosti promijeniti.

| (63) | Stoga je vjerojatno da će proizvođači iz SAD-a iskoristiti znatan dio rezervnog kapaciteta za dodatnu prodaju u EU-u, koji je vrlo privlačno tržište jer je najveće na svijetu i nudi brojne poticaje za potrošnju biodizela. |
| --- | --- |

(63)

Stoga je vjerojatno da će proizvođači iz SAD-a iskoristiti znatan dio rezervnog kapaciteta za dodatnu prodaju u EU-u, koji je vrlo privlačno tržište jer je najveće na svijetu i nudi brojne poticaje za potrošnju biodizela.

3.3.5.   Praksa izbjegavanja i apsorpcije

Praksa izbjegavanja i apsorpcije

| (64) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 1., utvrđeno je da se antidampinške mjere uvedene 2009. izbjegavaju pretovarom u Kanadi i mijenjanjem sastava mješavine. Postojanje takve prakse ukazuje na to da postoji interes nekih proizvođača iz SAD-a za ulazak na tržište Unije čak i nakon uvođenja mjera, te se to smatra pokazateljem privlačnosti tržišta Unije za proizvođače biodizela iz SAD-a. |
| --- | --- |

(64)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 1., utvrđeno je da se antidampinške mjere uvedene 2009. izbjegavaju pretovarom u Kanadi i mijenjanjem sastava mješavine. Postojanje takve prakse ukazuje na to da postoji interes nekih proizvođača iz SAD-a za ulazak na tržište Unije čak i nakon uvođenja mjera, te se to smatra pokazateljem privlačnosti tržišta Unije za proizvođače biodizela iz SAD-a.

3.3.6.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

| (65) | Tržište Unije vrlo je privlačno jer je najveće na svijetu, a na razini Unije i na nacionalnim razinama postoje poticaji za potrošnju biodizela. Zato bi proizvođačima iz SAD-a odgovaralo da u potpunosti iskoriste svoj rezervni kapacitet i da dio svoje izvozne prodaje preusmjere s manje profitabilnih trećih zemalja na tržište Unije. |
| --- | --- |

(65)

Tržište Unije vrlo je privlačno jer je najveće na svijetu, a na razini Unije i na nacionalnim razinama postoje poticaji za potrošnju biodizela. Zato bi proizvođačima iz SAD-a odgovaralo da u potpunosti iskoriste svoj rezervni kapacitet i da dio svoje izvozne prodaje preusmjere s manje profitabilnih trećih zemalja na tržište Unije.

| (66) | Na temelju tablice u uvodnoj izjavi 51. Komisija je zaključila da proizvođači iz SAD-a općenito prodaju trećim zemljama po cijenama nižima od svojih domaćih cijena. |
| --- | --- |

(66)

Na temelju tablice u uvodnoj izjavi 51. Komisija je zaključila da proizvođači iz SAD-a općenito prodaju trećim zemljama po cijenama nižima od svojih domaćih cijena.

| (67) | S obzirom na znatni rezervni kapacitet industrije SAD-a i privlačnost tržišta Unije u smislu veličine i prodajne cijene, a posebno s obzirom na razinu cijena po kojima SAD izvozi u treće zemlje te s obzirom na prijašnje prakse izbjegavanja mjera, Komisija je zaključila da će se dampinški uvoz iz SAD-a vjerojatno ponoviti ako se dopusti istek mjera na snazi. |
| --- | --- |

(67)

S obzirom na znatni rezervni kapacitet industrije SAD-a i privlačnost tržišta Unije u smislu veličine i prodajne cijene, a posebno s obzirom na razinu cijena po kojima SAD izvozi u treće zemlje te s obzirom na prijašnje prakse izbjegavanja mjera, Komisija je zaključila da će se dampinški uvoz iz SAD-a vjerojatno ponoviti ako se dopusti istek mjera na snazi.

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (68) | Prema podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva istovjetni proizvod proizvodilo je 49 proizvođača u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Prema podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva istovjetni proizvod proizvodilo je 49 proizvođača u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (69) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 14 milijuna tona. Komisija je utvrdila tu vrijednost na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak koji čini 17,5 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(69)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 14 milijuna tona. Komisija je utvrdila tu vrijednost na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak koji čini 17,5 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

4.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (70) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju podataka koje je dostavila industrija i podataka o uvozu iz baze podataka Comext. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju podataka koje je dostavila industrija i podataka o uvozu iz baze podataka Comext.

| (71) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Potrošnja u Uniji (u tonama)
   (14) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Indeks | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Izvor: podaci industrije Unije, Comext |

(71)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Potrošnja u Uniji (u tonama)
   (14)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

14

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Indeks

Indeks

100

100

112

112

114

114

122

122

Izvor: podaci industrije Unije, Comext

Izvor

| (72) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije potrošnja biodizela u Uniji, izračunana kao zbroj uvoza biodizela i ukupne prodaje industrije Unije na tržištu EU-a, povećala se za 22 %, odnosno s 13,8 milijuna tona 2017. na 16,9 milijuna tona. |
| --- | --- |

(72)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije potrošnja biodizela u Uniji, izračunana kao zbroj uvoza biodizela i ukupne prodaje industrije Unije na tržištu EU-a, povećala se za 22 %, odnosno s 13,8 milijuna tona 2017. na 16,9 milijuna tona.

4.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (73) | Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva za domaću prodaju industrije Unije i baze podataka Comext za podatke o trgovini. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva za domaću prodaju industrije Unije i baze podataka Comext za podatke o trgovini.

| (74) | Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Obujam uvoza (u tonama), tržišni udio i cijene
   (15) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Indeks | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Tržišni udio (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | | | | |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Indeks | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Izvor: Comext, podaci o prodaji industrije Unije za izračun tržišnog udjela |

(74)

Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Obujam uvoza (u tonama), tržišni udio i cijene
   (15)

Obujam uvoza (u tonama), tržišni udio i cijene

15

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama)

176

2 339

139

156

Indeks

Indeks

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Tržišni udio (%)

0

0

0

0

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 243

972

1 269

1 812

Indeks

Indeks

100

100

78

78

102

102

146

146

Izvor: Comext, podaci o prodaji industrije Unije za izračun tržišnog udjela

Izvor

| (75) | Od uvođenja mjera 2009. uvoz iz SAD-a praktički je prestao te je iznosio svega 156 tona tijekom RIPR-a (u usporedbi s više od 1 137 000 tona tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka). |
| --- | --- |

(75)

Od uvođenja mjera 2009. uvoz iz SAD-a praktički je prestao te je iznosio svega 156 tona tijekom RIPR-a (u usporedbi s više od 1 137 000 tona tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka).

4.3.2.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

| (76) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo nije bilo uvoza biodizela iz SAD-a u Uniju koji bi se mogao upotrijebiti kao pouzdana osnova za izračun sniženja cijena. |
| --- | --- |

(76)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo nije bilo uvoza biodizela iz SAD-a u Uniju koji bi se mogao upotrijebiti kao pouzdana osnova za izračun sniženja cijena.

| (77) | Komisija je stoga sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila uspoređujući:






  (1) | ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijena franko tvornica (771 EUR po toni); i |
| --- | --- | --- |

(77)

Komisija je stoga sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila uspoređujući:

(1)

ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijena franko tvornica (771 EUR po toni); i

| (2) | prosječnu izvoznu cijenu proizvođača iz SAD-a za treće zemlje, primjereno prilagođenu s obzirom na troškove prijevoza u Uniju i carine EU-a (721 EUR po toni – vidjeti uvodnu izjavu 56.). |
| --- | --- |

(2)

prosječnu izvoznu cijenu proizvođača iz SAD-a za treće zemlje, primjereno prilagođenu s obzirom na troškove prijevoza u Uniju i carine EU-a (721 EUR po toni – vidjeti uvodnu izjavu 56.).

| (78) | Rezultat usporedbe bilo je sniženje cijena od 6,4 %. |
| --- | --- |

(78)

Rezultat usporedbe bilo je sniženje cijena od 6,4 %.

4.4.   Uvoz iz trećih zemalja osim SAD-a

Uvoz iz trećih zemalja osim SAD-a

| (79) | Tijekom RIPR-a uvoz iz trećih zemalja iznosio je 3 750 000 tona ili približno 22 % ukupne potrošnje u Uniji. Glavni izvori uvoza biodizela osim SAD-a bili su Argentina (24 % uvoza EU-a), Malezija (18 %), Singapur (13 %) i Indonezija (5 %). |
| --- | --- |

(79)

Tijekom RIPR-a uvoz iz trećih zemalja iznosio je 3 750 000 tona ili približno 22 % ukupne potrošnje u Uniji. Glavni izvori uvoza biodizela osim SAD-a bili su Argentina (24 % uvoza EU-a), Malezija (18 %), Singapur (13 %) i Indonezija (5 %).

| (80) | (Zbirni) obujam uvoza te tržišni udio i cijene za uvoz biodizela iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Uvoz iz trećih zemalja
   (16)











  Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Obujam (u tonama) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Indeks | 100 | 412 | 245 | 255 |
| | Tržišni udio (%) | 3 | 10 | 6 | 5 |
| | Prosječna cijena
  (EUR/tona) | 635 | 620 | 707 | 728 |
| | Indeks | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malezija | Obujam (u tonama) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Indeks | 100 | 116 | 218 | 202 |
| | Tržišni udio (%) | 2 | 3 | 5 | 4 |
| | Prosječna cijena
  (EUR/tona) | 952 | 813 | 669 | 730 |
| | Indeks | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonezija | Obujam (u tonama) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Indeks | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| | Tržišni udio (%) | 0 | 5 | 5 | 1 |
| | Prosječna cijena
  (EUR/tona) | 803 | 671 | 636 | 665 |
| | Indeks | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Indeks | 100 | 100 | 177 | 241 |
| | Tržišni udio (%) | 6 | 5 | 9 | 12 |
| | Prosječna cijena
  (EUR/tona) | 662 | 723 | 829 | 874 |
| | Indeks | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Ukupno sve treće zemlje osim SAD-a | Obujam (u tonama) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Indeks | 100 | 224 | 247 | 245 |
| | Tržišni udio (%) | 11 | 22 | 24 | 22 |
| | Prosječna cijena
  (EUR/tona) | 721 | 678 | 732 | 802 |
| | Indeks | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Izvor: COMEXT, podaci o prodaji industrije Unije za izračun tržišnog udjela |

(80)

(Zbirni) obujam uvoza te tržišni udio i cijene za uvoz biodizela iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvoz iz trećih zemalja
   (16)

Uvoz iz trećih zemalja

16

Zemlja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Argentina

Obujam (u tonama)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Indeks

Indeks

100

100

412

412

245

245

255

255

Tržišni udio (%)

3

10

6

5

Prosječna cijena

(EUR/tona)

635

620

707

728

Indeks

Indeks

100

100

98

98

111

111

115

115

Malezija

Obujam (u tonama)

335 769

388 615

731 679

679 860

Indeks

Indeks

100

100

116

116

218

218

202

202

Tržišni udio (%)

2

3

5

4

Prosječna cijena

(EUR/tona)

952

813

669

730

Indeks

Indeks

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonezija

Obujam (u tonama)

24 984

777 992

743 456

195 858

Indeks

Indeks

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Tržišni udio (%)

0

5

5

1

Prosječna cijena

(EUR/tona)

803

671

636

665

Indeks

Indeks

100

100

84

84

79

79

83

83

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Indeks

Indeks

100

100

100

100

177

177

241

241

Tržišni udio (%)

6

5

9

12

Prosječna cijena

(EUR/tona)

662

723

829

874

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

132

132

Ukupno sve treće zemlje osim SAD-a

Obujam (u tonama)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Indeks

Indeks

100

100

224

224

247

247

245

245

Tržišni udio (%)

11

22

24

22

Prosječna cijena

(EUR/tona)

721

678

732

802

Indeks

Indeks

100

100

94

94

102

102

111

111

Izvor: COMEXT, podaci o prodaji industrije Unije za izračun tržišnog udjela

Izvor: COMEXT,

| (81) | Antidampinške pristojbe na uvoz iz Argentine i Indonezije, dviju glavnih zemalja izvoznica biodizela, ukinute su 2018. Posljedično, uvoz iz trećih zemalja povećao se 2018. i ostao na razini od približno 3,8 milijuna tona 2019. i tijekom RIPR-a. Uvoz iz trećih zemalja osim SAD-a općenito se povećao za 145 % tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, njihov se tržišni udio povećao s 11 % na 22 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(81)

Antidampinške pristojbe na uvoz iz Argentine i Indonezije, dviju glavnih zemalja izvoznica biodizela, ukinute su 2018. Posljedično, uvoz iz trećih zemalja povećao se 2018. i ostao na razini od približno 3,8 milijuna tona 2019. i tijekom RIPR-a. Uvoz iz trećih zemalja osim SAD-a općenito se povećao za 145 % tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, njihov se tržišni udio povećao s 11 % na 22 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (82) | Kad je riječ o cijenama, situacija se razlikuje od zemlje do zemlje. |
| --- | --- |

(82)

Kad je riječ o cijenama, situacija se razlikuje od zemlje do zemlje.

| (83) | Kad je riječ o Argentini, glavnom izvoru uvoza, Komisija je u veljači 2019. uvela konačne antisubvencijske mjere na uvoz biodizela iz te zemlje te je istodobno donijela odluku o prihvaćanju preuzimanja obveza u pogledu najnižih cijena od osam argentinskih proizvođača i argentinske komore za biogoriva (CARBIO). To je dovelo do znatnog povećanja cijena u 2019. (za 14 % u usporedbi s 2018.) i tijekom RIPR-a (za 17 % u usporedbi s 2018.). |
| --- | --- |

(83)

Kad je riječ o Argentini, glavnom izvoru uvoza, Komisija je u veljači 2019. uvela konačne antisubvencijske mjere na uvoz biodizela iz te zemlje te je istodobno donijela odluku o prihvaćanju preuzimanja obveza u pogledu najnižih cijena od osam argentinskih proizvođača i argentinske komore za biogoriva (CARBIO). To je dovelo do znatnog povećanja cijena u 2019. (za 14 % u usporedbi s 2018.) i tijekom RIPR-a (za 17 % u usporedbi s 2018.).

| (84) | Kad je riječ o Indoneziji, Europska komisija uvela je 2019. kompenzacijske pristojbe na uvoz subvencioniranog biodizela iz te zemlje. To je 2020. dovelo do znatnog smanjenja uvoza podrijetlom iz Indonezije. |
| --- | --- |

(84)

Kad je riječ o Indoneziji, Europska komisija uvela je 2019. kompenzacijske pristojbe na uvoz subvencioniranog biodizela iz te zemlje. To je 2020. dovelo do znatnog smanjenja uvoza podrijetlom iz Indonezije.

| (85) | Kad je riječ o Indoneziji i Maleziji, cijene su se smanjivale. Istodobno su se znatno povećavale cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja. Prosječne prodajne cijene uvoza iz trećih zemalja osim SAD-a ukupno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja za 11 %. Taj je trend u skladu s opaženim kretanjem uvoza iz predmetnih zemalja u skladu s prethodnom tablicom 3. Međutim, kretanje cijena razlikuje se u usporedbi s prodajnim cijenama industrije Unije na tržištu Unije u tablici 8. u nastavku. Cijene proizvođača iz Unije u uzorku smanjivale su se u skladu sa smanjenjem troškova proizvodnje. Posljedica toga je smanjenje razlike u cijenama između izvoznika iz trećih zemalja i proizvođača iz Unije u uzorku, čime se povećala konkurentnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(85)

Kad je riječ o Indoneziji i Maleziji, cijene su se smanjivale. Istodobno su se znatno povećavale cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja. Prosječne prodajne cijene uvoza iz trećih zemalja osim SAD-a ukupno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja za 11 %. Taj je trend u skladu s opaženim kretanjem uvoza iz predmetnih zemalja u skladu s prethodnom tablicom 3. Međutim, kretanje cijena razlikuje se u usporedbi s prodajnim cijenama industrije Unije na tržištu Unije u tablici 8. u nastavku. Cijene proizvođača iz Unije u uzorku smanjivale su se u skladu sa smanjenjem troškova proizvodnje. Posljedica toga je smanjenje razlike u cijenama između izvoznika iz trećih zemalja i proizvođača iz Unije u uzorku, čime se povećala konkurentnost industrije Unije.

4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (86) | Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(86)

Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (87) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(87)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

| (88) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Ocijenila je makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije i drugih sektorskih makroekonomskih podataka, kao što su podaci FAO-a i OECD-a. Mikroekonomske pokazatelje ocijenila je na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(88)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Ocijenila je makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije i drugih sektorskih makroekonomskih podataka, kao što su podaci FAO-a i OECD-a. Mikroekonomske pokazatelje ocijenila je na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (89) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(89)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (90) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(90)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.5.2.   Makroekonomski pokazatelji (17)

Makroekonomski pokazatelji

17

4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (91) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 79 | 79 | 83 | 80 |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku |

(91)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje (u tonama)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Indeks

Indeks

100

100

104

104

110

110

111

111

Proizvodni kapacitet (u tonama)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

109

109

Iskorištenost kapaciteta (%)

79

79

83

80

Indeks

Indeks

100

100

100

100

105

105

101

101

Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (92) | Proizvodnja Unije povećala se s 12,6 milijuna tona 2017. na 14,0 milijuna tona tijekom RIPR-a, što je povećanje za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. U situaciji povećanja potrošnje za 22 % tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pozitivno je odgovorila povećanjem svoje proizvodnje. |
| --- | --- |

(92)

Proizvodnja Unije povećala se s 12,6 milijuna tona 2017. na 14,0 milijuna tona tijekom RIPR-a, što je povećanje za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. U situaciji povećanja potrošnje za 22 % tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pozitivno je odgovorila povećanjem svoje proizvodnje.

| (93) | Istodobno se proizvodni kapacitet povećao za 9 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegnuo 17,5 milijuna tona tijekom RIPR-a. Industrija Unije razvija svoj kapacitet za odgovor na rastuću potražnju. Prema jednom izvješću (18) to se proširenje kapaciteta uglavnom odnosi na proizvodnju biljnog ulja obrađenog vodikom (HVO). |
| --- | --- |

(93)

Istodobno se proizvodni kapacitet povećao za 9 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegnuo 17,5 milijuna tona tijekom RIPR-a. Industrija Unije razvija svoj kapacitet za odgovor na rastuću potražnju. Prema jednom izvješću (18) to se proširenje kapaciteta uglavnom odnosi na proizvodnju biljnog ulja obrađenog vodikom (HVO).

18

| (94) | Kao rezultat istodobnog povećanja proizvodnje i proizvodnog kapaciteta, iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja bila je stabilna i iznosila oko 80 %. |
| --- | --- |

(94)

Kao rezultat istodobnog povećanja proizvodnje i proizvodnog kapaciteta, iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja bila je stabilna i iznosila oko 80 %.

4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

| (95) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Tržišni udio (%) | 89 | 78 | 76 | 78 |
| Indeks | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku |

(95)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

107

107

Tržišni udio (%)

89

78

76

78

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

88

88

Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (96) | Industrija Unije povećala je svoju prodaju na tržištu Unije s 12,3 milijuna tona 2017. na 13,2 milijuna tona tijekom RIPR-a (+ 7 %). |
| --- | --- |

(96)

Industrija Unije povećala je svoju prodaju na tržištu Unije s 12,3 milijuna tona 2017. na 13,2 milijuna tona tijekom RIPR-a (+ 7 %).

| (97) | Budući da se potrošnja u Uniji povećala za 22 %, zbog manjeg povećanja stvarnog obujma prodaje, tržišni udio industrije Unije smanjio se s otprilike 89 % 2017. na 78 % tijekom RIPR-a. To smanjenje tržišnog udjela povezano je s povećanjem uvoza iz trećih zemalja, posebno počevši od 2018. (uvodna izjava 80.). |
| --- | --- |

(97)

Budući da se potrošnja u Uniji povećala za 22 %, zbog manjeg povećanja stvarnog obujma prodaje, tržišni udio industrije Unije smanjio se s otprilike 89 % 2017. na 78 % tijekom RIPR-a. To smanjenje tržišnog udjela povezano je s povećanjem uvoza iz trećih zemalja, posebno počevši od 2018. (uvodna izjava 80.).

4.5.2.3.   Rast

Rast

| (98) | Brojni pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, zaposlenost) upućuju na pozitivan rast industrije Unije tijekom tog razdoblja. Međutim, taj je rast umjeren u usporedbi s kretanjem potrošnje biodizela tijekom istog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije zapravo se smanjio tijekom referentnog razdoblja. |
| --- | --- |

(98)

Brojni pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, zaposlenost) upućuju na pozitivan rast industrije Unije tijekom tog razdoblja. Međutim, taj je rast umjeren u usporedbi s kretanjem potrošnje biodizela tijekom istog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije zapravo se smanjio tijekom referentnog razdoblja.

4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (99) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Zaposlenost i produktivnost | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Indeks | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku |

(99)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

2 643

3 126

3 527

3 909

Indeks

Indeks

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

4 782

4 211

3 950

3 577

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

75

75

Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (100) | Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost se povećala s 2 643 na 3 909, tj. za 48 %. |
| --- | --- |

(100)

Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost se povećala s 2 643 na 3 909, tj. za 48 %.

| (101) | Proizvodnja se povećala u manjoj mjeri (+ 11 %), što se očitovalo u smanjenju produktivnosti (–25 %). |
| --- | --- |

(101)

Proizvodnja se povećala u manjoj mjeri (+ 11 %), što se očitovalo u smanjenju produktivnosti (–25 %).

4.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (102) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., nije bilo moguće odrediti damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ispitni postupak stoga je bio usmjeren na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja antidampinških mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(102)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., nije bilo moguće odrediti damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ispitni postupak stoga je bio usmjeren na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja antidampinških mjera izvan snage.

| (103) | U prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera industrija Unije pokazala je znakove oporavka od učinaka prethodnog dampinga. Tijekom razmatranog razdoblja aktualnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera nastavio se proces oporavka, kako su pokazala povoljna kretanja glavnih pokazatelja štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(103)

U prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera industrija Unije pokazala je znakove oporavka od učinaka prethodnog dampinga. Tijekom razmatranog razdoblja aktualnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera nastavio se proces oporavka, kako su pokazala povoljna kretanja glavnih pokazatelja štete za industriju Unije.

4.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji (19)

Mikroekonomski pokazatelji

19

4.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (104) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prodajne cijene u Uniji | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Prosječna cijena biljnih ulja (indeks) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Izvor: društva u uzorku, FAO za indeks cijena biljnog ulja |

(104)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona)

834

801

771

771

Indeks

Indeks

100

100

96

96

92

92

92

92

Prosječna cijena biljnih ulja (indeks)

indeks

100

100

86

86

81

81

86

86

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

828

778

760

755

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

91

91

Izvor: društva u uzorku, FAO za indeks cijena biljnog ulja

Izvor

| (105) | Tijekom razmatranog razdoblja trošak proizvodnje smanjio se za 9 % (s 828 EUR po toni na 755 EUR po toni). To je djelomično posljedica smanjenja cijene biljnih ulja tijekom tog razdoblja. Iako se ne proizvode sva biogoriva od biljnih ulja, cijena biljnih ulja dobar je pokazatelj cijene glavnog ulaznog elementa za proizvodnju biodizela. |
| --- | --- |

(105)

Tijekom razmatranog razdoblja trošak proizvodnje smanjio se za 9 % (s 828 EUR po toni na 755 EUR po toni). To je djelomično posljedica smanjenja cijene biljnih ulja tijekom tog razdoblja. Iako se ne proizvode sva biogoriva od biljnih ulja, cijena biljnih ulja dobar je pokazatelj cijene glavnog ulaznog elementa za proizvodnju biodizela.

| (106) | Prosječna prodajna cijena smanjila se za 8 %, s 834 EUR po toni 2017. na 771 EUR po toni tijekom RIPR-a. To se može povezati s opaženim smanjenjem cijene proizvodnje. |
| --- | --- |

(106)

Prosječna prodajna cijena smanjila se za 8 %, s 834 EUR po toni 2017. na 771 EUR po toni tijekom RIPR-a. To se može povezati s opaženim smanjenjem cijene proizvodnje.

4.5.3.2.   Troškovi rada

| (107) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Indeks | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Izvor: Društva u uzorku |

(107)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

63 785

70 533

72 306

72 533

Indeks

Indeks

100

100

111

111

113

113

114

114

Izvor: Društva u uzorku

Izvor

| (108) | Prosječni troškovi rada u društvima u uzorku povećali su se za 14 % tijekom RIPR-a. Učinak te razlike prilično je malen s obzirom na to da troškovi rada čine samo oko 3 % ukupnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(108)

Prosječni troškovi rada u društvima u uzorku povećali su se za 14 % tijekom RIPR-a. Učinak te razlike prilično je malen s obzirom na to da troškovi rada čine samo oko 3 % ukupnog troška proizvodnje.

4.5.3.3.   Zalihe

| (109) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Indeks | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | 0,8 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| Indeks | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Izvor: Društva u uzorku |

(109)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe (u tonama)

99 868

126 345

124 567

114 216

Indeks

Indeks

100

100

127

127

125

125

114

114

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

0,8

1,0

0,9

0,8

Indeks

Indeks

100

100

121

121

113

113

103

103

Izvor: Društva u uzorku

Izvor:

| (110) | Razina zaliha bila je stabilna i iznosila je otprilike 1 % proizvodnje. To je vrlo nizak omjer, koji upućuje na to da industrija može raditi na temelju potražnje i ograničiti zalihe. To je potrebno i kako bi se izbjegla degradacija biodizela. |
| --- | --- |

(110)

Razina zaliha bila je stabilna i iznosila je otprilike 1 % proizvodnje. To je vrlo nizak omjer, koji upućuje na to da industrija može raditi na temelju potražnje i ograničiti zalihe. To je potrebno i kako bi se izbjegla degradacija biodizela.

4.5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (111) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 0,96 | 2,13 | 1,78 | 2,84 |
| Indeks | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Novčani tok (EUR) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Indeks | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Ulaganja (EUR) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Indeks | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Povrat ulaganja /%) | 22 | 29 | 25 | 44 |
| Indeks | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Izvor: Društva u uzorku |

(111)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

0,96

2,13

1,78

2,84

Indeks

Indeks

100

100

223

223

186

186

297

297

Novčani tok (EUR)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Indeks

Indeks

100

100

24

24

121

121

129

129

Ulaganja (EUR)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Indeks

Indeks

100

100

51

51

85

85

42

42

Povrat ulaganja /%)

22

29

25

44

Indeks

Indeks

100

100

128

128

112

112

198

198

Izvor: Društva u uzorku

Izvor

| (112) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je ostala na niskoj razini. Međutim, vidljivo je blago pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, uz povećanje s 1 % na 3 %. To je povezano sa smanjenjem troška proizvodnje za društva u uzorku (–9 %). Međutim, iza tog prosjeka krije se velika razlika među proizvođačima iz Unije u uzorku, pri čemu neka društva uopće ne ostvaruju dobit. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je ostala na niskoj razini. Međutim, vidljivo je blago pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, uz povećanje s 1 % na 3 %. To je povezano sa smanjenjem troška proizvodnje za društva u uzorku (–9 %). Međutim, iza tog prosjeka krije se velika razlika među proizvođačima iz Unije u uzorku, pri čemu neka društva uopće ne ostvaruju dobit.

| (113) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka bilo je pozitivno prema kraju razmatranog razdoblja (2019. i u prvoj polovini 2020.), ali je 2018. došlo do naglog pada novčanog toka. Na taj je pad 2018. uglavnom utjecala specifična situacija jednog od društava u uzorku, koje posluje po posebnom poslovnom modelu. Za druga dva društva u uzorku kretanje je bilo relativno stabilno. |
| --- | --- |

(113)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka bilo je pozitivno prema kraju razmatranog razdoblja (2019. i u prvoj polovini 2020.), ali je 2018. došlo do naglog pada novčanog toka. Na taj je pad 2018. uglavnom utjecala specifična situacija jednog od društava u uzorku, koje posluje po posebnom poslovnom modelu. Za druga dva društva u uzorku kretanje je bilo relativno stabilno.

| (114) | Ulaganja društava u uzorku ne pokazuju jasno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganjem ili izostankom ulaganja određenog društva u uzorku razina ulaganja može se povećavati ili smanjivati iz godine u godinu. Ulaganja su činila oko 1–2 % prometa tijekom razmatranog razdoblja, što je neznatan udio. |
| --- | --- |

(114)

Ulaganja društava u uzorku ne pokazuju jasno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganjem ili izostankom ulaganja određenog društva u uzorku razina ulaganja može se povećavati ili smanjivati iz godine u godinu. Ulaganja su činila oko 1–2 % prometa tijekom razmatranog razdoblja, što je neznatan udio.

| (115) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretala se pozitivno u razmatranom razdoblju i ostala visoka tijekom RIPR-a. Međutim, ta visoka stopa povrata ulaganja uglavnom je povezana s niskom neto knjigovodstvenom vrijednošću ulaganja, a ne s visokom dobiti. |
| --- | --- |

(115)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretala se pozitivno u razmatranom razdoblju i ostala visoka tijekom RIPR-a. Međutim, ta visoka stopa povrata ulaganja uglavnom je povezana s niskom neto knjigovodstvenom vrijednošću ulaganja, a ne s visokom dobiti.

4.6.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (116) | Tijekom razmatranog razdoblja, u kontekstu gotovo nepostojećeg uvoza iz SAD-a, obujam uvoza iz trećih zemalja znatno se povećao (za 145 %), ali se povećala i njegova cijena (za 11 %). Istodobno su se cijene industrije Unije smanjile (za 8 %) u skladu sa smanjenjem troškova proizvodnje (za 9 %). Stoga se razlika u cijenama između izvoznika iz trećih zemalja i proizvođača iz Unije u uzorku smanjila, čime se povećala konkurentnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Tijekom razmatranog razdoblja, u kontekstu gotovo nepostojećeg uvoza iz SAD-a, obujam uvoza iz trećih zemalja znatno se povećao (za 145 %), ali se povećala i njegova cijena (za 11 %). Istodobno su se cijene industrije Unije smanjile (za 8 %) u skladu sa smanjenjem troškova proizvodnje (za 9 %). Stoga se razlika u cijenama između izvoznika iz trećih zemalja i proizvođača iz Unije u uzorku smanjila, čime se povećala konkurentnost industrije Unije.

| (117) | Općenito, pokazatelji štete upućuju na pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, posebno u pogledu proizvodnje (+ 11 %), proizvodnog kapaciteta (+ 9 %) i prodaje (+ 7 %), te upućuju na to da se industrija biodizela u Uniji polako oporavlja od prethodne štete. Analiza pokazatelja štete pokazuje da industrija Unije trenutačno ne trpi materijalnu štetu. Međutim, neki pokazatelji, posebno niska profitabilnost (≤ 3 %), upućuju na to da je ona ipak još uvijek gospodarski osjetljiva. |
| --- | --- |

(117)

Općenito, pokazatelji štete upućuju na pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, posebno u pogledu proizvodnje (+ 11 %), proizvodnog kapaciteta (+ 9 %) i prodaje (+ 7 %), te upućuju na to da se industrija biodizela u Uniji polako oporavlja od prethodne štete. Analiza pokazatelja štete pokazuje da industrija Unije trenutačno ne trpi materijalnu štetu. Međutim, neki pokazatelji, posebno niska profitabilnost (≤ 3 %), upućuju na to da je ona ipak još uvijek gospodarski osjetljiva.

| (118) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(118)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

5.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

| (119) | Komisija je u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila je li vjerojatno da će se šteta koja je izvorno nastala zbog dampinškog uvoza iz SAD-a u slučaju isteka mjera ponoviti. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila je li vjerojatno da će se šteta koja je izvorno nastala zbog dampinškog uvoza iz SAD-a u slučaju isteka mjera ponoviti.

| (120) | Komisija je u tom pogledu ispitala proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u SAD-u, vjerojatne razine cijena uvoza iz SAD-a u slučaju izostanka antidampinških mjera te njihov utjecaj na industriju Unije, uključujući sniženje cijena u slučaju izostanka antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je u tom pogledu ispitala proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u SAD-u, vjerojatne razine cijena uvoza iz SAD-a u slučaju izostanka antidampinških mjera te njihov utjecaj na industriju Unije, uključujući sniženje cijena u slučaju izostanka antidampinških mjera.

5.1.   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u SAD-u

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u SAD-u

| (121) | Kako je opisano u prethodnom odjeljku 3.3.4., količine koje bi mogli izvoziti proizvođači biodizela iz SAD-a znatne su u usporedbi s veličinom tržišta Unije. Doista, rezervni kapaciteti iznose 18 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. Stoga je Komisija zaključila da su raspoloživi rezervni kapaciteti znatni. |
| --- | --- |

(121)

Kako je opisano u prethodnom odjeljku 3.3.4., količine koje bi mogli izvoziti proizvođači biodizela iz SAD-a znatne su u usporedbi s veličinom tržišta Unije. Doista, rezervni kapaciteti iznose 18 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. Stoga je Komisija zaključila da su raspoloživi rezervni kapaciteti znatni.

5.2.   Vjerojatne razine cijena uvoza iz SAD-a u slučaju izostanka antidampinških mjera

Vjerojatne razine cijena uvoza iz SAD-a u slučaju izostanka antidampinških mjera

| (122) | Kako je opisano u prethodnom odjeljku 3.3.2., na temelju trenutačnog cjenovnog ponašanja na izvoznim tržištima trećih zemalja proizvođači iz SAD-a izvozili su na svoja glavna tržišta trećih zemalja po cijenama nižima od domaćih cijena u SAD-u. Osim toga, kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 77. do 78., i te su cijene u prosjeku za 6,4 % niže od cijena industrije Unije na tržištu Unije. Stoga je, ako se uzme u obzir razina cijena izvoza iz SAD-a na tržišta ostalih trećih zemalja, izvoz u Uniju potencijalno mnogo privlačniji za izvoznike iz SAD-a. Osim toga, kako je prethodno navedeno u odjeljku 3.3.6., tržište Unije vrlo je privlačno jer je najveće na svijetu i jer na razini Unije i na nacionalnim razinama postoje poticaji za potrošnju biodizela. |
| --- | --- |

(122)

Kako je opisano u prethodnom odjeljku 3.3.2., na temelju trenutačnog cjenovnog ponašanja na izvoznim tržištima trećih zemalja proizvođači iz SAD-a izvozili su na svoja glavna tržišta trećih zemalja po cijenama nižima od domaćih cijena u SAD-u. Osim toga, kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 77. do 78., i te su cijene u prosjeku za 6,4 % niže od cijena industrije Unije na tržištu Unije. Stoga je, ako se uzme u obzir razina cijena izvoza iz SAD-a na tržišta ostalih trećih zemalja, izvoz u Uniju potencijalno mnogo privlačniji za izvoznike iz SAD-a. Osim toga, kako je prethodno navedeno u odjeljku 3.3.6., tržište Unije vrlo je privlačno jer je najveće na svijetu i jer na razini Unije i na nacionalnim razinama postoje poticaji za potrošnju biodizela.

5.3.   Vjerojatni utjecaj na industriju Unije

Vjerojatni utjecaj na industriju Unije

| (123) | Stoga bi, ako se dopusti istek mjera, znatan obujam dampinškog biodizela iz SAD-a vršio vrlo snažan pritisak u smislu sniženja cijena Unije i znatno bi utjecao na gospodarsko stanje industrije Unije. Kao rezultat toga, vjerojatno je da bi se obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije smanjio, a mala dobit koju industrija trenutačno ostvaruje pretvorila u gubitke. |
| --- | --- |

(123)

Stoga bi, ako se dopusti istek mjera, znatan obujam dampinškog biodizela iz SAD-a vršio vrlo snažan pritisak u smislu sniženja cijena Unije i znatno bi utjecao na gospodarsko stanje industrije Unije. Kao rezultat toga, vjerojatno je da bi se obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije smanjio, a mala dobit koju industrija trenutačno ostvaruje pretvorila u gubitke.

| (124) | Komisija je dodatno procijenila moguć učinak uvoza primjenom dvaju mogućih scenarija u slučaju isteka mjera: 1. nagli porast uvoza iz SAD-a i 2. pad cijena u Uniji zbog povećane konkurencije, pri čemu su svi ostali čimbenici jednaki. |
| --- | --- |

(124)

Komisija je dodatno procijenila moguć učinak uvoza primjenom dvaju mogućih scenarija u slučaju isteka mjera: 1. nagli porast uvoza iz SAD-a i 2. pad cijena u Uniji zbog povećane konkurencije, pri čemu su svi ostali čimbenici jednaki.

| (125) | U prvom scenariju Komisija je izradila modele dviju mogućih razina uvoza iz SAD-a. Prema prvoj opciji uvoz iz SAD-a dosegnuo bi povijesni obujam (iz početnog RIP-a (20)) od 1,1 milijun tona. Kao posljedica povećanja uvoza iz SAD-a i posljedičnog smanjenja prodaje industrije Unije, profitabilnost industrije Unije smanjila bi se za 0,14 postotnih bodova, odnosno s +2,84 % na +2,70 %. U drugoj je opciji uzeto u obzir vrlo veliko povećanje veličine tržišta EU-a sa 6,6 milijuna tona tijekom početnog RIP-a na 17 milijuna tona tijekom RIPR-a (+ 158 %). U tom je kontekstu Komisija izradila model naglog porasta uvoza u kojem se primjenjuje tržišni udio SAD-a od 17,2 % kao i tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka. Ispostavilo se da bi se profitabilnost industrije Unije smanjila za 0,41 postotni bod, s +2,84 % na 2,43 %. U oba slučaja učinak naglog porasta uvoza iz SAD-a po stalnim cijenama može se opisati relativno umjerenim. To je povezano s visokim udjelom varijabilnih troškova u industriji biodizela. |
| --- | --- |

(125)

U prvom scenariju Komisija je izradila modele dviju mogućih razina uvoza iz SAD-a. Prema prvoj opciji uvoz iz SAD-a dosegnuo bi povijesni obujam (iz početnog RIP-a (20)) od 1,1 milijun tona. Kao posljedica povećanja uvoza iz SAD-a i posljedičnog smanjenja prodaje industrije Unije, profitabilnost industrije Unije smanjila bi se za 0,14 postotnih bodova, odnosno s +2,84 % na +2,70 %. U drugoj je opciji uzeto u obzir vrlo veliko povećanje veličine tržišta EU-a sa 6,6 milijuna tona tijekom početnog RIP-a na 17 milijuna tona tijekom RIPR-a (+ 158 %). U tom je kontekstu Komisija izradila model naglog porasta uvoza u kojem se primjenjuje tržišni udio SAD-a od 17,2 % kao i tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka. Ispostavilo se da bi se profitabilnost industrije Unije smanjila za 0,41 postotni bod, s +2,84 % na 2,43 %. U oba slučaja učinak naglog porasta uvoza iz SAD-a po stalnim cijenama može se opisati relativno umjerenim. To je povezano s visokim udjelom varijabilnih troškova u industriji biodizela.

20

| (126) | U drugom scenariju utvrđeno je da je učinak smanjenja cijena potencijalno vrlo štetan. U slučaju smanjenja cijena Unije na razinu izvoznih cijena SAD-a za treće zemlje (721 EUR po toni) dobit bi se smanjila s +2,84 % na –3,88 %. U slučaju smanjenja cijena Unije za 10 %, odnosno sa 771 EUR po toni na 694 EUR po toni, dobit bi se smanjila s +2,84 % na –7,94 %. U svakom slučaju, svako smanjenje cijena veće od –2,9 % svelo bi dobit industrije Unije na nulu. |
| --- | --- |

(126)

U drugom scenariju utvrđeno je da je učinak smanjenja cijena potencijalno vrlo štetan. U slučaju smanjenja cijena Unije na razinu izvoznih cijena SAD-a za treće zemlje (721 EUR po toni) dobit bi se smanjila s +2,84 % na –3,88 %. U slučaju smanjenja cijena Unije za 10 %, odnosno sa 771 EUR po toni na 694 EUR po toni, dobit bi se smanjila s +2,84 % na –7,94 %. U svakom slučaju, svako smanjenje cijena veće od –2,9 % svelo bi dobit industrije Unije na nulu.

| (127) | U stvarnosti, dopusti li se istek mjera, vrlo je vjerojatno da bi na tržištu došlo do kombinacije dvaju prethodno navedenih scenarija. Konkretno, moglo bi se očekivati da će znatne količine biodizela podrijetlom iz SAD-a ući na tržište Unije po nižim cijenama u odnosu na industriju Unije. Posljedično bi se smanjio tržišni udio industrije Unije i njezine cijene. To bi dovelo do znatnih gubitaka za industriju Unije. |
| --- | --- |

(127)

U stvarnosti, dopusti li se istek mjera, vrlo je vjerojatno da bi na tržištu došlo do kombinacije dvaju prethodno navedenih scenarija. Konkretno, moglo bi se očekivati da će znatne količine biodizela podrijetlom iz SAD-a ući na tržište Unije po nižim cijenama u odnosu na industriju Unije. Posljedično bi se smanjio tržišni udio industrije Unije i njezine cijene. To bi dovelo do znatnih gubitaka za industriju Unije.

5.4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

| (128) | Na temelju toga i uzimajući u obzir trenutačno osjetljivo stanje industrije Unije, Komisija je zaključila da bi nepostojanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz SAD-a po štetnim cijenama te da bi se materijalna šteta vjerojatno ponovila. |
| --- | --- |

(128)

Na temelju toga i uzimajući u obzir trenutačno osjetljivo stanje industrije Unije, Komisija je zaključila da bi nepostojanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz SAD-a po štetnim cijenama te da bi se materijalna šteta vjerojatno ponovila.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (129) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. U skladu s člankom 21. stavkom 1. trećom rečenicom osnovne uredbe posebna pozornost posvećena je potrebi da se industrija zaštiti od negativnih učinaka štetnog dampinga. |
| --- | --- |

(129)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. U skladu s člankom 21. stavkom 1. trećom rečenicom osnovne uredbe posebna pozornost posvećena je potrebi da se industrija zaštiti od negativnih učinaka štetnog dampinga.

6.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (130) | Dopusti li se istek postojećih mjera, industrija Unije definitivno će se suočiti s povećanom nepoštenom konkurencijom proizvođača biodizela iz SAD-a, što bi najvjerojatnije naglo zaustavilo oporavak industrije Unije koji je u tijeku. |
| --- | --- |

(130)

Dopusti li se istek postojećih mjera, industrija Unije definitivno će se suočiti s povećanom nepoštenom konkurencijom proizvođača biodizela iz SAD-a, što bi najvjerojatnije naglo zaustavilo oporavak industrije Unije koji je u tijeku.

| (131) | Komisija je stoga zaključila da bi nastavak mjera bio u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je stoga zaključila da bi nastavak mjera bio u interesu industrije Unije.

6.2.   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (132) | Nijedan uvoznik nije se usprotivio produljenju mjera. |
| --- | --- |

(132)

Nijedan uvoznik nije se usprotivio produljenju mjera.

| (133) | Društvo Shell Trading Rotterdam tvrdilo je da će se mjerama ograničiti ponuda na tržištu Unije, zbog čega će se povećati cijene. Navelo je i dostupnost biodizela na drugim tržištima. |
| --- | --- |

(133)

Društvo Shell Trading Rotterdam tvrdilo je da će se mjerama ograničiti ponuda na tržištu Unije, zbog čega će se povećati cijene. Navelo je i dostupnost biodizela na drugim tržištima.

| (134) | Čini se da mjere ne utječu znatno na uvoznike jer su dostupni alternativni izvori opskrbe. To dokazuje znatan tržišni udio uvoza iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(134)

Čini se da mjere ne utječu znatno na uvoznike jer su dostupni alternativni izvori opskrbe. To dokazuje znatan tržišni udio uvoza iz trećih zemalja.

| (135) | Komisija je stoga zaključila da nastavak mjera ne bi bitno štetio interesima uvoznikâ. |
| --- | --- |

(135)

Komisija je stoga zaključila da nastavak mjera ne bi bitno štetio interesima uvoznikâ.

6.3.   Interes korisnikâ

Interes korisnikâ

| (136) | Sudjelovanje korisnikâ u ispitnom postupku bilo je ograničeno. |
| --- | --- |

(136)

Sudjelovanje korisnikâ u ispitnom postupku bilo je ograničeno.

| (137) | Dva korisnika: Preem, najveće poduzeće za opskrbu gorivom u Švedskoj, i Valero Energy Ltd Ireland tvrdili su da će produljenje mjera biti izravna prepreka zelenom razvoju prometnog sektora u Europi. Društva Preem i Valero Energy Ltd Ireland posebno su zatražila da se HVO isključi iz trenutačnog opsega proizvoda jer očekuju manjak HVO-a u nadolazećim godinama. Društvo Valero Energy Ltd Ireland konkretno je uputilo na ciljeve Unije za energiju iz obnovljivih izvora za promet do 2030., tvrdeći da ti ciljevi neće biti ostvareni s obzirom na trenutačnu proizvodnju u Uniji. |
| --- | --- |

(137)

Dva korisnika: Preem, najveće poduzeće za opskrbu gorivom u Švedskoj, i Valero Energy Ltd Ireland tvrdili su da će produljenje mjera biti izravna prepreka zelenom razvoju prometnog sektora u Europi. Društva Preem i Valero Energy Ltd Ireland posebno su zatražila da se HVO isključi iz trenutačnog opsega proizvoda jer očekuju manjak HVO-a u nadolazećim godinama. Društvo Valero Energy Ltd Ireland konkretno je uputilo na ciljeve Unije za energiju iz obnovljivih izvora za promet do 2030., tvrdeći da ti ciljevi neće biti ostvareni s obzirom na trenutačnu proizvodnju u Uniji.

| (138) | Komisija je napomenula da proizvođači iz Unije imaju dovoljno kapaciteta da zadovolje trenutačnu potražnju, pa i rezervni kapacitet da po potrebi zadovolje buduće povećanje potražnje i potrebe za izvozom. Nadalje, bilo je prerano da bi se sa sigurnošću procijenilo hoće li biti nestašica 2030., posebno s obzirom na nedavna povećanja kapaciteta Unije. S obzirom na navedeno, Komisija bi mogla bolje procijeniti situaciju ako se od nje zatraži da provede reviziju nakon isteka mjera za pet godina. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je napomenula da proizvođači iz Unije imaju dovoljno kapaciteta da zadovolje trenutačnu potražnju, pa i rezervni kapacitet da po potrebi zadovolje buduće povećanje potražnje i potrebe za izvozom. Nadalje, bilo je prerano da bi se sa sigurnošću procijenilo hoće li biti nestašica 2030., posebno s obzirom na nedavna povećanja kapaciteta Unije. S obzirom na navedeno, Komisija bi mogla bolje procijeniti situaciju ako se od nje zatraži da provede reviziju nakon isteka mjera za pet godina. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (139) | Nema pokazatelja da su postojeće mjere koje su na snazi negativno utjecale na korisnike biodizela u Uniji, a posebno nema dokaza da su postojeće mjere negativno utjecale na njihovu profitabilnost. |
| --- | --- |

(139)

Nema pokazatelja da su postojeće mjere koje su na snazi negativno utjecale na korisnike biodizela u Uniji, a posebno nema dokaza da su postojeće mjere negativno utjecale na njihovu profitabilnost.

| (140) | Komisija je stoga zaključila da nastavak mjera ne bi štetio interesima korisnikâ. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je stoga zaključila da nastavak mjera ne bi štetio interesima korisnikâ.

6.4.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (141) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga povezanih s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(141)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga povezanih s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a.

7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (142) | S obzirom na zaključke Komisije u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete, slijedi da je u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe potrebno zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a uvedene Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/1518, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/676. |
| --- | --- |

(142)

S obzirom na zaključke Komisije u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete, slijedi da je u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe potrebno zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a uvedene Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/1518, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/676.

| (143) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 1., antidampinške pristojbe na snazi za uvoz biodizela iz SAD-a proširene su kako bi se obuhvatio uvoz istog proizvoda poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, i uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(143)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 1., antidampinške pristojbe na snazi za uvoz biodizela iz SAD-a proširene su kako bi se obuhvatio uvoz istog proizvoda poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, i uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a.

| (144) | Antidampinške pristojbe koje je potrebno zadržati i dalje su proširene na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, te na biodizel u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(144)

Antidampinške pristojbe koje je potrebno zadržati i dalje su proširene na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, te na biodizel u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a.

| (145) | Proizvođači izvoznici iz Kanade koji su izuzeti od mjera, kako su proširene Provedbenom uredbom (EU) 2015/1518, izuzimaju se i od mjera koje se uvode ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(145)

Proizvođači izvoznici iz Kanade koji su izuzeti od mjera, kako su proširene Provedbenom uredbom (EU) 2015/1518, izuzimaju se i od mjera koje se uvode ovom Uredbom.

| (146) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(146)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe.

| (147) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (21), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca, |
| --- | --- |

(147)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (21), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca,

21

Službenog lista Europske unije

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, podrijetlom iz SAD-a, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) i ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019).

2.   Utvrđuju se sljedeće fiksne stope konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. koji su proizvela društva navedena u nastavku:

| Društvo | Stopa antidampinške pristojbe u EUR po toni neto | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Trgovačka društva navedena u Prilogu I. | 115,6 | Vidjeti Prilog I. |
| Sva ostala društva | 172,2 | A999 |

Društvo

Stopa antidampinške pristojbe u EUR po toni neto

Dodatna oznaka TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Trgovačka društva navedena u Prilogu I.

115,6

Vidjeti Prilog I.

Sva ostala društva

172,2

A999

Antidampinška pristojba na mješavine primjenjuje se razmjerno masenom udjelu, u mješavini, ukupnog sadržaja monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla (udio biodizela).

3.   Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe određene za društva iz stavka 2. jest predočenje valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

4.   Ako bilo koja strana iz Sjedinjenih Američkih Država Komisiji dostavi dovoljno dokaza:

| (a) | da nije izvozila proizvode opisane u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. travnja 2007. – 31. ožujka 2008.); |
| --- | --- |

(a)

da nije izvozila proizvode opisane u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. travnja 2007. – 31. ožujka 2008.);

| (b) | da nije povezana s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom; i |
| --- | --- |

(b)

da nije povezana s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom; i

| (c) | da je doista izvozila predmetne proizvode ili je preuzela neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon razdoblja ispitnog postupka; |
| --- | --- |

(c)

da je doista izvozila predmetne proizvode ili je preuzela neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon razdoblja ispitnog postupka;

Komisija može izmijeniti Prilog I. kako bi toj strani dodijelila pristojbu koja se primjenjuje na proizvođače izvan uzorka koji surađuju, tj. 115,6 EUR po toni.

Članak 2.

1.   Konačna antidampinška pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”, kako je utvrđena u članku 1. stavku 2., proširuje se na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, poslanih iz Kanade, neovisno o tome imaju li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201121), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201621), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999210), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001020, 3826001050, 3826001089) i ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009011), osim onih koje su proizvela društva navedena u nastavku:

| Zemlja | Društvo | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Škotska, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Zemlja

Društvo

Dodatna oznaka TARIC

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Škotska, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Pristojba koja se proširuje jest pristojba utvrđena u članku 1. stavku 2. za „sva ostala društva”, odnosno konačna antidampinška pristojba od 172,2 EUR po toni neto.

Antidampinška pristojba na mješavine primjenjuje se razmjerno masenom udjelu, u mješavini, ukupnog sadržaja monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla (udio biodizela).

2.   Uvjet za primjenu izuzeća odobrenih društvima iz stavka 1. ili izuzeća koja je Komisija odobrila u skladu s člankom 4. stavkom 2. jest predočenje valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe uvedena stavkom 1.

Članak 3.

1.   Konačna antidampinška pristojba utvrđena u članku 1. stavku 2. proširuje se na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209830), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009130), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009930), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194330), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194630), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194730), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201130), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201630), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999220) i ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009030).

Antidampinška pristojba na mješavine primjenjuje se razmjerno masenom udjelu, u mješavini, ukupnog sadržaja monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla (udio biodizela).

2.   Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe određene za društva iz članka 1. stavka 2. jest predočenje valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu III. Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se u skladu s člankom 1. stavkom 2. primjenjuje na „sva ostala društva”.

Članak 4.

1.   Zahtjevi za izuzeće od pristojbe proširene člankom 2. stavkom 1. i člankom 3. stavkom 1. dostavljaju se u pisanom obliku na jednom od službenih jezika Europske unije i mora ih potpisati osoba ovlaštena za zastupanje subjekta koji traži izuzeće. Zahtjev se mora poslati na sljedeću adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Rue de la Loi/Wetstraat 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Rue de la Loi/Wetstraat 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1036, Komisija, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, može odlukom odobriti izuzeće uvoza društava koja ne izbjegavaju antidampinške mjere uvedene člankom 1. od pristojbe proširene člankom 2. stavkom 1. i člankom 3. stavkom 1.

Članak 5.

Ako je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je stoga stvarno plaćena ili plativa cijena proporcionalno raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti na temelju članka 131. stavka 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (22), iznos antidampinške pristojbe utvrđen u člancima 1., 2. i 3. smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli stvarno plaćene ili plative cijene.

Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 6.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. srpnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 599/2009 od 7. srpnja 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država (SL L 179, 10.7.2009., str. 26.).

2

(3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 444/2011 od 5. svibnja 2011. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 599/2009 o uvozu biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, i o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 599/2009 na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom biodizela od 20 % ili manjim, podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država, te o prekidu ispitnog postupka u vezi s uvozom poslanim iz Singapura (SL L 122, 11.5.2011., str. 12.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1518 od 14. rujna 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 239, 15.9.2015., str. 69.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/676 оd 29. travnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/1518 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 116, 30.4.2016., str. 31.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1598 оd 22. rujna 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/1518 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 245, 23.9.2017., str. 1.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1121 оd 10. kolovoza 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/1518 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 204, 13.8.2018., str. 33.).

7

(8)  Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera (SL C 18, 20.1.2020., str. 20.).

8

(9)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država (SL C 303, 14.9.2020., str. 18.).

9

(10)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antisubvencijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država (SL C 303, 14.9.2020., str. 7.).

10

(11)  Dokument Tron: t21.000417.

11

(12)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke, SL C 86/6, 16.3.2020.

12

(13)  Uredba Komisije (EZ) br. 193/2009 od 11. ožujka 2009. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država (SL L 67, 12.3.2009., str. 22.).

13

(14)  Potrošnja se temelji na podacima za EU-27, isključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu.

14

(15)  Obujam uvoza temelji se na podacima za EU-27, isključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu.

15

(16)  Uvoz iz trećih zemalja temelji se na podacima za EU-27, isključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu kao državu članicu, ali uključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu kao treću zemlju.

16

(17)  Makroekonomski podaci temeljili su se na EU-27, isključujući podatke iz Ujedinjene Kraljevine.

17

(18)  USDA, Godišnje izvješće o biogorivima (izvješće GAIN), 29. lipnja 2020.

18

(19)  Mikroekonomski pokazatelji temelje se na podacima za EU-28, uključujući Ujedinjenu Kraljevinu. Budući da je obujam prodaje proizvođača iz Unije u uzorku u Ujedinjenoj Kraljevini bilo malen (približno 1,1 % prosječne prodaje u Uniji tih proizvođača tijekom RIPR-a), čini se da bi učinak transakcija koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu na nalaze o šteti bio minimalan, te se stoga zaključci o šteti ne bi bili promijenili upotrebom podataka za EU-27.

19

(20)  Od 1. travnja 2007. do 31. ožujka 2008.

20

(21)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

21

(22)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

22

---

PRILOG I.

| Naziv društva | Grad | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Organic Technologies | Coshocton | C482 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Naziv društva

Grad

Dodatna oznaka TARIC

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Organic Technologies

Coshocton

C482

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

PRILOG II.

Izjava koju je potpisala službena osoba subjekta koji izdaje trgovački račun mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. i članka 2. stavka 2. u sljedećem obliku:

| — | ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun |
| --- | --- |

—

ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun

| — | sljedeća izjava:


  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao ,biodizel՚, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu, proizvelo društvo [naziv trgovačkog društva i adresa] [dodatna oznaka TARIC] u [predmetnoj zemlji ili zemljama]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” |
| --- | --- |

—

sljedeća izjava:

„Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao ,biodizel՚, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu, proizvelo društvo [naziv trgovačkog društva i adresa] [dodatna oznaka TARIC] u [predmetnoj zemlji ili zemljama]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”

---

PRILOG III.

Izjava koju je potpisala službena osoba subjekta koji izdaje trgovački račun mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 3. stavka 2. u sljedećem obliku:

| — | ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun |
| --- | --- |

—

ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun

| — | sljedeća izjava:


  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao ,biodizel՚, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu, proizvelo društvo [naziv trgovačkog društva i adresa] [dodatna oznaka TARIC] u Sjedinjenim Američkim Državama. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” |
| --- | --- |

—

sljedeća izjava:

„Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao ,biodizel՚, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu, proizvelo društvo [naziv trgovačkog društva i adresa] [dodatna oznaka TARIC] u Sjedinjenim Američkim Državama. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/62

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1267

оd 29. srpnja 2021.

o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 18. stavak 1.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 598/2009 (2)„ uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu u rasponu od 211,2 EUR do 237 EUR po toni neto na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, u tom trenutku razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824909787) i podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD” ili „predmetna zemlja”). Kompenzacijska pristojba uvedena tom uredbom dalje u tekstu naziva se „početne mjere”. Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 598/2009 (2)„ uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu u rasponu od 211,2 EUR do 237 EUR po toni neto na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, u tom trenutku razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824909787) i podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD” ili „predmetna zemlja”). Kompenzacijska pristojba uvedena tom uredbom dalje u tekstu naziva se „početne mjere”. Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

2

| (2) | Nakon ispitnog postupka u vezi sa sprečavanjem izbjegavanja mjera Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 443/2011 (3) konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu Uredbom Vijeća (EZ) br. 598/2009 proširilo na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, osim onog koji su proizvela društva BIOX Corporation, Oakville i Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Vijeće je istom uredbom konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu Uredbom Vijeća (EZ) br. 598/2009 proširilo na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(2)

Nakon ispitnog postupka u vezi sa sprečavanjem izbjegavanja mjera Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 443/2011 (3) konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu Uredbom Vijeća (EZ) br. 598/2009 proširilo na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, osim onog koji su proizvela društva BIOX Corporation, Oakville i Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Vijeće je istom uredbom konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu Uredbom Vijeća (EZ) br. 598/2009 proširilo na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a.

3

| (3) | Europska komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2015/1519 (4) ponovno uvela konačne kompenzacijske mjere na uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”). |
| --- | --- |

(3)

Europska komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2015/1519 (4) ponovno uvela konačne kompenzacijske mjere na uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”).

4

| (4) | Nadalje, Uredbom (EU) 2015/1519 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/675 (5), proširena je i konačna kompenzacijska pristojba na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, osim onog koji su proizvela društva BIOX Corporation, Oakville i Rothsay Biodiesel, Guelph, oba sa sjedištem u Ontariju u Kanadi te društvo DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Škotska, Kanada. Europska komisija istom je uredbom konačnu kompenzacijsku pristojbu proširila na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(4)

Nadalje, Uredbom (EU) 2015/1519 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/675 (5), proširena je i konačna kompenzacijska pristojba na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, osim onog koji su proizvela društva BIOX Corporation, Oakville i Rothsay Biodiesel, Guelph, oba sa sjedištem u Ontariju u Kanadi te društvo DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Škotska, Kanada. Europska komisija istom je uredbom konačnu kompenzacijsku pristojbu proširila na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a.

5

| (5) | Kompenzacijske pristojbe koje su na snazi fiksni su iznosi u rasponu od 211,2 EUR do 237 EUR po toni neto na uvoz od proizvođačâ izvoznika. |
| --- | --- |

(5)

Kompenzacijske pristojbe koje su na snazi fiksni su iznosi u rasponu od 211,2 EUR do 237 EUR po toni neto na uvoz od proizvođačâ izvoznika.

1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (6) | Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera (6) Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije („osnovna uredba”). |
| --- | --- |

(6)

Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera (6) Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije („osnovna uredba”).

6

| (7) | Zahtjev za reviziju podnio je 11. lipnja 2020. Europski odbor za biodizel („EBB” ili „podnositelj zahtjeva”), u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje biodizela u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja biodizela i ponavljanja štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(7)

Zahtjev za reviziju podnio je 11. lipnja 2020. Europski odbor za biodizel („EBB” ili „podnositelj zahtjeva”), u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje biodizela u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja biodizela i ponavljanja štete za industriju Unije.

2.   POKRETANJE REVIZIJE ZBOG PREDSTOJEĆEG ISTEKA MJERA

POKRETANJE REVIZIJE ZBOG PREDSTOJEĆEG ISTEKA MJERA

| (8) | Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (7) Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 18. stavka 1. osnovne uredbe 14. rujna 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom biodizela podrijetlom iz SAD-a. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (8) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(8)

Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (7) Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 18. stavka 1. osnovne uredbe 14. rujna 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom biodizela podrijetlom iz SAD-a. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (8) („Obavijest o pokretanju postupka”).

7

Službenom listu Europske unije

8

| (9) | Komisija je istog dana (14. rujna 2020.) usporedno pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera na snazi za uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je istog dana (14. rujna 2020.) usporedno pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera na snazi za uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a.

| (10) | Vlada Kanade dostavila je primjedbu o tom pokretanju postupka, napominjući da bi u slučaju zadržavanja mjera trebalo zadržati izuzeće odobreno trima kanadskim proizvođačima biodizela. Komisija je zadržala izuzeće u članku 2. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Vlada Kanade dostavila je primjedbu o tom pokretanju postupka, napominjući da bi u slučaju zadržavanja mjera trebalo zadržati izuzeće odobreno trima kanadskim proizvođačima biodizela. Komisija je zadržala izuzeće u članku 2. ove Uredbe.

2.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (11) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(11)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

2.2.   Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

| (12) | Ovaj je predmet pokrenut 14. rujna 2020., to jest tijekom prijelaznog razdoblja dogovorenog između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, u kojem se na Ujedinjenu Kraljevinu i dalje primjenjivalo pravo Unije. To je razdoblje završilo 31. prosinca 2020. Stoga se od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u ovom postupku. |
| --- | --- |

(12)

Ovaj je predmet pokrenut 14. rujna 2020., to jest tijekom prijelaznog razdoblja dogovorenog između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, u kojem se na Ujedinjenu Kraljevinu i dalje primjenjivalo pravo Unije. To je razdoblje završilo 31. prosinca 2020. Stoga se od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u ovom postupku.

| (13) | Komisija je 15. siječnja 2021. bilješkom u dokumentaciji predmeta (9) pozvala subjekte iz Ujedinjene Kraljevine koji i dalje smatraju da su zainteresirane strane da joj se obrate. Društva BP OIL International Limited i Argent Energy zatražila su da ih se i dalje smatra zainteresiranim stranama te im je to pravo dodijeljeno na temelju dostavljenih dokaza. Konkretno, oba su društva dostavila dokaz o postojanju povezanih subjekata unutar odgovarajuće grupe koji su aktivni na tržištu Unije. S druge strane, matično društvo Valero Energy Limited iz Ujedinjene Kraljevine zamijenilo je njegovo irsko društvo kći Valero Energy Limited Ireland jer je potonje društvo aktivno na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 15. siječnja 2021. bilješkom u dokumentaciji predmeta (9) pozvala subjekte iz Ujedinjene Kraljevine koji i dalje smatraju da su zainteresirane strane da joj se obrate. Društva BP OIL International Limited i Argent Energy zatražila su da ih se i dalje smatra zainteresiranim stranama te im je to pravo dodijeljeno na temelju dostavljenih dokaza. Konkretno, oba su društva dostavila dokaz o postojanju povezanih subjekata unutar odgovarajuće grupe koji su aktivni na tržištu Unije. S druge strane, matično društvo Valero Energy Limited iz Ujedinjene Kraljevine zamijenilo je njegovo irsko društvo kći Valero Energy Limited Ireland jer je potonje društvo aktivno na tržištu Unije.

9

2.3.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (14) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače u SAD-u i tijela SAD-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače u SAD-u i tijela SAD-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (15) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(15)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

2.4.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (16) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka u skladu s člankom 27. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka u skladu s člankom 27. osnovne uredbe.

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (17) | Komisija je 14. rujna 2020. zainteresiranim stranama dostavila privremeni uzorak proizvođača iz Unije u skladu s odjeljkom 5.3. Obavijesti o pokretanju postupka. Odabrala je uzorak na temelju veličine proizvodnje i obujma prodaje istovjetnog proizvoda u 2019. te zemljopisnog položaja proizvođačâ istovjetnog proizvoda. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 17,5 % procijenjenog ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurana dobra zemljopisna zastupljenost. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba u roku od sedam dana za dostavu primjedbi o privremenom uzorku proizvođačâ iz Unije. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 14. rujna 2020. zainteresiranim stranama dostavila privremeni uzorak proizvođača iz Unije u skladu s odjeljkom 5.3. Obavijesti o pokretanju postupka. Odabrala je uzorak na temelju veličine proizvodnje i obujma prodaje istovjetnog proizvoda u 2019. te zemljopisnog položaja proizvođačâ istovjetnog proizvoda. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 17,5 % procijenjenog ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurana dobra zemljopisna zastupljenost. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba u roku od sedam dana za dostavu primjedbi o privremenom uzorku proizvođačâ iz Unije.

Odabir uzorka uvoznika

| (18) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (19) | Samo je jedan nepovezani uvoznik, društvo Shell Trading Rotterdam BV, dostavio zatražene podatke, te je Komisija stoga odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(19)

Samo je jedan nepovezani uvoznik, društvo Shell Trading Rotterdam BV, dostavio zatražene podatke, te je Komisija stoga odlučila da odabir uzorka nije potreban.

Odabir uzorka proizvođača izvoznika

| (20) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u SAD-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, od tijela zemlje izvoznice zatražila je da utvrde ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupe u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u SAD-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, od tijela zemlje izvoznice zatražila je da utvrde ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupe u kontakt s njima.

| (21) | Javila su se tri proizvođača izvoznika iz SAD-a i izrazila spremnost na suradnju s Komisijom u ispitnim postupcima. S obzirom na taj mali broj, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban te su sva tri društva pozvana da dostave odgovor na upitnik. |
| --- | --- |

(21)

Javila su se tri proizvođača izvoznika iz SAD-a i izrazila spremnost na suradnju s Komisijom u ispitnim postupcima. S obzirom na taj mali broj, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban te su sva tri društva pozvana da dostave odgovor na upitnik.

2.5.   Suradnja predmetne zemlje

Suradnja predmetne zemlje

| (22) | Jedno od triju društava koja su isprva surađivala elektroničkom je poštom 15. listopada 2020. obavijestilo Komisiju da neće nastaviti surađivati. Nadalje, nijedno od preostala dva društva nije dostavilo zatražene podatke u traženom roku ispunjavanjem i slanjem odgovora na upitnik. |
| --- | --- |

(22)

Jedno od triju društava koja su isprva surađivala elektroničkom je poštom 15. listopada 2020. obavijestilo Komisiju da neće nastaviti surađivati. Nadalje, nijedno od preostala dva društva nije dostavilo zatražene podatke u traženom roku ispunjavanjem i slanjem odgovora na upitnik.

| (23) | Komisija je 10. studenoga 2020. dopisom obavijestila sva tri društva da namjerava primijeniti članak 28. osnovne uredbe i nalaze ispitnog postupka temeljiti na raspoloživim podacima. O toj namjeri obaviještena su i tijela SAD-a. Rok za dostavu primjedaba na dopis bio je 17. studenoga 2020. Nije zaprimljena nijedna primjedba. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 10. studenoga 2020. dopisom obavijestila sva tri društva da namjerava primijeniti članak 28. osnovne uredbe i nalaze ispitnog postupka temeljiti na raspoloživim podacima. O toj namjeri obaviještena su i tijela SAD-a. Rok za dostavu primjedaba na dopis bio je 17. studenoga 2020. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

| (24) | Nadalje, Komisija je u trenutku pokretanja postupka verbalnom notom od 14. rujna 2020. zatražila od tijela SAD-a da ispune i vrate antisubvencijski upitnik namijenjen Vladi SAD-a. Nije primila odgovor u traženom roku. |
| --- | --- |

(24)

Nadalje, Komisija je u trenutku pokretanja postupka verbalnom notom od 14. rujna 2020. zatražila od tijela SAD-a da ispune i vrate antisubvencijski upitnik namijenjen Vladi SAD-a. Nije primila odgovor u traženom roku.

| (25) | Komisija je 10. studenoga 2020. verbalnom notom obavijestila tijela SAD-a da zbog nedostatka suradnje namjerava primijeniti članak 28. osnovne uredbe i nalaze ispitnog postupka temeljiti na raspoloživim podacima. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je 10. studenoga 2020. verbalnom notom obavijestila tijela SAD-a da zbog nedostatka suradnje namjerava primijeniti članak 28. osnovne uredbe i nalaze ispitnog postupka temeljiti na raspoloživim podacima.

| (26) | Rok za dostavu primjedaba na verbalnu notu bio je 17. studenoga 2020. Nije zaprimljena nijedna primjedba. |
| --- | --- |

(26)

Rok za dostavu primjedaba na verbalnu notu bio je 17. studenoga 2020. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

| (27) | Komisija je stoga zaključila da nijedan proizvođač izvoznik ni Vlada SAD-a nisu surađivali u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Stoga je odlučila primijeniti odredbe članka 28. osnovne uredbe i svoje nalaze, bili oni pozitivni ili negativni, temeljiti na raspoloživim podacima. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je stoga zaključila da nijedan proizvođač izvoznik ni Vlada SAD-a nisu surađivali u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Stoga je odlučila primijeniti odredbe članka 28. osnovne uredbe i svoje nalaze, bili oni pozitivni ili negativni, temeljiti na raspoloživim podacima.

2.6.   Upitnici

Upitnici

| (28) | Pri pokretanju postupka primjerak upitnika stavljen je na raspolaganje u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu. |
| --- | --- |

(28)

Pri pokretanju postupka primjerak upitnika stavljen je na raspolaganje u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu.

| (29) | Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača iz Unije u uzorku i jedan nepovezani uvoznik iz Unije. |
| --- | --- |

(29)

Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača iz Unije u uzorku i jedan nepovezani uvoznik iz Unije.

2.7.   Provjera

Provjera

| (30) | Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 26. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoje utvrđivanje u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (10). Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku: | Proizvođači iz Unije








  — | SAIPOL Bu Diester, Francuska |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 26. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoje utvrđivanje u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (10). Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku:

10

Proizvođači iz Unije

Proizvođači iz Unije

—

SAIPOL Bu Diester, Francuska

| — | CAMPA Iberia S.A.U., Španjolska |
| --- | --- |

—

CAMPA Iberia S.A.U., Španjolska

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Njemačka |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Njemačka

| | Uvoznici








  — | Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemska |
| --- | --- | --- |

Uvoznici

Uvoznici

—

Shell Trading Rotterdam BV, Nizozemska

2.8.   Objavljivanje

Objavljivanje

| (31) | Komisija je 21. svibnja 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati kompenzacijske pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je 21. svibnja 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati kompenzacijske pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu.

| (32) | Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih je uzela u obzir. Saslušanje je odobreno stranama koje su ga zatražile. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih je uzela u obzir. Saslušanje je odobreno stranama koje su ga zatražile.

3.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

3.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (33) | Predmetni proizvod isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, tj. monoalkilni esteri masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobiveni sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznati kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, podrijetlom iz SAD-a, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(33)

Predmetni proizvod isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, tj. monoalkilni esteri masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobiveni sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznati kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, podrijetlom iz SAD-a, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019) („predmetni proizvod”).

| (34) | Biodizel je obnovljivo gorivo koje se proizvodi od širokog spektra sirovina, tj. biljnih ulja, kao što su ulje uljane repice, sojino ulje, palmino ulje, upotrijebljena ulja za prženje, životinjske masti ili biomasa. |
| --- | --- |

(34)

Biodizel je obnovljivo gorivo koje se proizvodi od širokog spektra sirovina, tj. biljnih ulja, kao što su ulje uljane repice, sojino ulje, palmino ulje, upotrijebljena ulja za prženje, životinjske masti ili biomasa.

| (35) | Biodizel se upotrebljava u prometnom sektoru, uglavnom pomiješan s mineralnim dizelom (tj. naftom/konvencionalnim dizelom) i tek u vrlo maloj mjeri u čistom obliku (B100). |
| --- | --- |

(35)

Biodizel se upotrebljava u prometnom sektoru, uglavnom pomiješan s mineralnim dizelom (tj. naftom/konvencionalnim dizelom) i tek u vrlo maloj mjeri u čistom obliku (B100).

3.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (36) | Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i [tehnička] svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(36)

Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i [tehnička] svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu SAD-a, i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu SAD-a, i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (37) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe.

3.3.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (38) | Švedsko društvo Preem AB i društvo Valero Energy Ltd Ireland, proizvođači i dobavljači goriva i time korisnici predmetnog proizvoda, tvrdili su da su metilni ester masnih kiselina (FAME) i biljno ulje obrađeno vodikom (HVO) dvije različite vrste biodizela te da bi HVO trebalo isključiti iz trenutačnog opsega proizvoda. U Uredbi iz 2009. o uvođenju privremenih mjera (11) sve vrste biodizela i mješavina biodizela smatrale su se biodizelskim gorivima. FAME i HVO mogu se miješati s dizelom i unatoč nekim razlikama u fizičkim svojstvima, krajnja je upotreba proizvoda ista i oba proizvoda proizvodi industrija Unije. Osim toga, u pritužbi u početnom ispitnom postupku dizelsko gorivo proizvedeno od HVO-a izričito je definirano kao dio predmetnog proizvoda te u to vrijeme nijedna strana nije osporavala tu tvrdnju. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(38)

Švedsko društvo Preem AB i društvo Valero Energy Ltd Ireland, proizvođači i dobavljači goriva i time korisnici predmetnog proizvoda, tvrdili su da su metilni ester masnih kiselina (FAME) i biljno ulje obrađeno vodikom (HVO) dvije različite vrste biodizela te da bi HVO trebalo isključiti iz trenutačnog opsega proizvoda. U Uredbi iz 2009. o uvođenju privremenih mjera (11) sve vrste biodizela i mješavina biodizela smatrale su se biodizelskim gorivima. FAME i HVO mogu se miješati s dizelom i unatoč nekim razlikama u fizičkim svojstvima, krajnja je upotreba proizvoda ista i oba proizvoda proizvodi industrija Unije. Osim toga, u pritužbi u početnom ispitnom postupku dizelsko gorivo proizvedeno od HVO-a izričito je definirano kao dio predmetnog proizvoda te u to vrijeme nijedna strana nije osporavala tu tvrdnju. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

11

4.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA

4.1.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (39) | U skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja predmetnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a te nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije. Zbog izostanka suradnje proizvođačâ izvoznika i tijela SAD-a, kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama od 22. do 27., nije bilo moguće provesti analizu na temelju provjerenih podataka proizvođača izvoznika i tijela SAD-a. |
| --- | --- |

(39)

U skladu s člankom 28. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja predmetnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a te nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije. Zbog izostanka suradnje proizvođačâ izvoznika i tijela SAD-a, kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama od 22. do 27., nije bilo moguće provesti analizu na temelju provjerenih podataka proizvođača izvoznika i tijela SAD-a.

| (40) | Slijedom toga, u skladu s člankom 28. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja temeljili su se na raspoloživim podacima. Komisija je upotrijebila sljedeće izvore podataka: zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i naknadne podneske podnositelja zahtjeva, Eurostat, bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) te internetske stranice Uprave SAD-a za informiranje o energetici („EIA”) i Ministarstva poljoprivrede SAD-a („USDA”). |
| --- | --- |

(40)

Slijedom toga, u skladu s člankom 28. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja temeljili su se na raspoloživim podacima. Komisija je upotrijebila sljedeće izvore podataka: zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i naknadne podneske podnositelja zahtjeva, Eurostat, bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) te internetske stranice Uprave SAD-a za informiranje o energetici („EIA”) i Ministarstva poljoprivrede SAD-a („USDA”).

| (41) | Konkretno, Komisija je analizirala sljedeće programe saveznih i državnih subvencija koji su utvrđeni u zahtjevu za reviziju i za koje je Komisija utvrdila da se još uvijek provode. |
| --- | --- |

(41)

Konkretno, Komisija je analizirala sljedeće programe saveznih i državnih subvencija koji su utvrđeni u zahtjevu za reviziju i za koje je Komisija utvrdila da se još uvijek provode.

| (42) | S druge strane, zbog nedostatka suradnje tijela SAD-a i proizvođača izvoznika iz SAD-a te s obzirom na zaključke u pogledu nastavka subvencioniranja na temelju prethodno navedenih programa, Komisija nije dodatno analizirala sljedeće programe saveznih i državnih subvencija. |
| --- | --- |

(42)

S druge strane, zbog nedostatka suradnje tijela SAD-a i proizvođača izvoznika iz SAD-a te s obzirom na zaključke u pogledu nastavka subvencioniranja na temelju prethodno navedenih programa, Komisija nije dodatno analizirala sljedeće programe saveznih i državnih subvencija.

4.2.   Subvencioniranje – savezni programi

Subvencioniranje – savezni programi

4.2.1.   Olakšica za mješavinu biodizela i olakšica za biodizel

Olakšica za mješavinu biodizela i olakšica za biodizel

4.2.1.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (43) | Glava 26. odjeljak 40.A točka (b) Zakonika SAD-a pravni je temelj za program porezne olakšice za proizvođače mješavina, trgovce na malo i krajnje korisnike biodizela. Njima su predviđene sljedeće olakšice za biodizelsko gorivo:






  (1) | olakšica za mješavinu biodizela; |
| --- | --- | --- |

(43)

Glava 26. odjeljak 40.A točka (b) Zakonika SAD-a pravni je temelj za program porezne olakšice za proizvođače mješavina, trgovce na malo i krajnje korisnike biodizela. Njima su predviđene sljedeće olakšice za biodizelsko gorivo:

(1)

olakšica za mješavinu biodizela;

| (2) | olakšica za biodizel; |
| --- | --- |

(2)

olakšica za biodizel;

| (3) | olakšica za male proizvođače agro-biodizela. |
| --- | --- |

(3)

olakšica za male proizvođače agro-biodizela.

| (44) | Olakšica za mješavinu biodizela primjenjuje se u saveznim zakonima SAD-a od 2005. (12) U skladu s odjeljkom 202.(a) Zakona SAD-a o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008., ta porezna olakšica trebala je isteći 31. prosinca 2009. (13) Međutim, taj program subvencioniranja nije nikad istekao, već je dosad u više navrata ponovno retroaktivno uveden. Naposljetku, Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima (Further Consolidated Appropriations Act) od 20. prosinca 2019. Kongres SAD-a ponovno je uveo program na dvije godine počevši od 31. prosinca 2017. i produljio ga za tri godine, odnosno do 31. prosinca 2022. (14). To petogodišnje produljenje najdulje je produljenje od uvođenja tog programa subvencija. |
| --- | --- |

(44)

Olakšica za mješavinu biodizela primjenjuje se u saveznim zakonima SAD-a od 2005. (12) U skladu s odjeljkom 202.(a) Zakona SAD-a o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008., ta porezna olakšica trebala je isteći 31. prosinca 2009. (13) Međutim, taj program subvencioniranja nije nikad istekao, već je dosad u više navrata ponovno retroaktivno uveden. Naposljetku, Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima (Further Consolidated Appropriations Act) od 20. prosinca 2019. Kongres SAD-a ponovno je uveo program na dvije godine počevši od 31. prosinca 2017. i produljio ga za tri godine, odnosno do 31. prosinca 2022. (14). To petogodišnje produljenje najdulje je produljenje od uvođenja tog programa subvencija.

12

13

Further Consolidated Appropriations Act

14

| (45) | Nakon objave podnositelj zahtjeva obavijestio je Komisiju da je 25. svibnja 2021. u Senatu SAD-a i u Zastupničkom domu SAD-a predložen zakon u svrhu produljenja programa olakšice za mješavinu biodizela za dodatne tri godine, odnosno do 31. prosinca 2025. |
| --- | --- |

(45)

Nakon objave podnositelj zahtjeva obavijestio je Komisiju da je 25. svibnja 2021. u Senatu SAD-a i u Zastupničkom domu SAD-a predložen zakon u svrhu produljenja programa olakšice za mješavinu biodizela za dodatne tri godine, odnosno do 31. prosinca 2025.

| (46) | Osim olakšice za mješavinu biodizela, u saveznim zakonima SAD-a od 2005. primjenjuje se olakšica za biodizel (15). U skladu s odjeljkom 202.(a) Zakona SAD-a o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008., ta porezna olakšica trebala je isteći 31. prosinca 2009. (16) Međutim, taj program subvencioniranja nije nikad istekao, već je dosad u više navrata ponovno retroaktivno uveden. Naposljetku, Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima (Further Consolidated Appropriations Act) od 20. prosinca 2019. Kongres SAD-a ponovno je uveo program na dvije godine počevši od 31. prosinca 2017. i produljio ga za tri godine, odnosno do 31. prosinca 2022. (17). |
| --- | --- |

(46)

Osim olakšice za mješavinu biodizela, u saveznim zakonima SAD-a od 2005. primjenjuje se olakšica za biodizel (15). U skladu s odjeljkom 202.(a) Zakona SAD-a o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008., ta porezna olakšica trebala je isteći 31. prosinca 2009. (16) Međutim, taj program subvencioniranja nije nikad istekao, već je dosad u više navrata ponovno retroaktivno uveden. Naposljetku, Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima (Further Consolidated Appropriations Act) od 20. prosinca 2019. Kongres SAD-a ponovno je uveo program na dvije godine počevši od 31. prosinca 2017. i produljio ga za tri godine, odnosno do 31. prosinca 2022. (17).

15

16

Further Consolidated Appropriations Act

17

| (47) | Olakšica u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela porezna je olakšica koja se primjenjuje samo na male proizvođače agro-biodizela. Taj se program razmatra u uvodnim izjavama od 63. do 70. u nastavku. |
| --- | --- |

(47)

Olakšica u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela porezna je olakšica koja se primjenjuje samo na male proizvođače agro-biodizela. Taj se program razmatra u uvodnim izjavama od 63. do 70. u nastavku.

4.2.1.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (48) | Da bi bilo prihvatljivo za olakšicu za mješavinu biodizela iz točke 1. u prethodnoj uvodnoj izjavi 43., društvo mora proizvoditi mješavinu biodizela i dizelskog goriva, koja se prodaje kao gorivo ili za upotrebu kao gorivo. |
| --- | --- |

(48)

Da bi bilo prihvatljivo za olakšicu za mješavinu biodizela iz točke 1. u prethodnoj uvodnoj izjavi 43., društvo mora proizvoditi mješavinu biodizela i dizelskog goriva, koja se prodaje kao gorivo ili za upotrebu kao gorivo.

| (49) | Osoba koja traži poticaj mora pribaviti potvrdu od proizvođača ili uvoznika biodizela kojom se utvrđuje proizvod i postotak biodizela i agro-biodizela (18) u proizvodu. Ta je olakšica u obliku olakšice u sustavu trošarina ili, ako je obveza društva s naslova trošarina manja od ukupne olakšice u sustavu trošarina, to društvo može potraživati preostalu olakšicu kao povrat olakšice u sustavu poreza na dobit. Povrat olakšice u sustavu poreza na dobit olakšica je koju porezni obveznik može iskoristiti za porez na dobit ili izravno plaćanje. Radi se o povratu jer se višak olakšice može isplatiti poreznom obvezniku izravno u novcu ako je olakšica veća od porezne obveze pojedinca. |
| --- | --- |

(49)

Osoba koja traži poticaj mora pribaviti potvrdu od proizvođača ili uvoznika biodizela kojom se utvrđuje proizvod i postotak biodizela i agro-biodizela (18) u proizvodu. Ta je olakšica u obliku olakšice u sustavu trošarina ili, ako je obveza društva s naslova trošarina manja od ukupne olakšice u sustavu trošarina, to društvo može potraživati preostalu olakšicu kao povrat olakšice u sustavu poreza na dobit. Povrat olakšice u sustavu poreza na dobit olakšica je koju porezni obveznik može iskoristiti za porez na dobit ili izravno plaćanje. Radi se o povratu jer se višak olakšice može isplatiti poreznom obvezniku izravno u novcu ako je olakšica veća od porezne obveze pojedinca.

18

| (50) | Olakšica za biodizel iz prethodne uvodne izjave 43. točke 2. nepovratna je olakšica u sustavu poreza na dobit za trgovce na malo ili za krajnje korisnike nemiješanog (čistog) biodizela. Olakšica za čisti biodizel dostupna je samo osobi koja stavlja čisti biodizel u spremnik za gorivo u vozilu ili ga upotrebljava kao gorivo. Potrebno je napomenuti da bi i proizvođači biodizela koji proizvode vlastiti biodizel mogli ostvariti tu olakšicu. Stoga, kako bi potraživao olakšicu, proizvođač biodizela mora djelovati kao trgovac na malo (stavljati galon biodizela u spremnik za gorivo krajnjeg korisnika) ili krajnji korisnik (npr. stavljati biodizel u vlastita vozila). |
| --- | --- |

(50)

Olakšica za biodizel iz prethodne uvodne izjave 43. točke 2. nepovratna je olakšica u sustavu poreza na dobit za trgovce na malo ili za krajnje korisnike nemiješanog (čistog) biodizela. Olakšica za čisti biodizel dostupna je samo osobi koja stavlja čisti biodizel u spremnik za gorivo u vozilu ili ga upotrebljava kao gorivo. Potrebno je napomenuti da bi i proizvođači biodizela koji proizvode vlastiti biodizel mogli ostvariti tu olakšicu. Stoga, kako bi potraživao olakšicu, proizvođač biodizela mora djelovati kao trgovac na malo (stavljati galon biodizela u spremnik za gorivo krajnjeg korisnika) ili krajnji korisnik (npr. stavljati biodizel u vlastita vozila).

4.2.1.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (51) | Za biodizel koji se miješa s dizelskim gorivom može se dobiti olakšica u sustavu trošarina ili u sustavu poreza na dobit. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prevladavala je olakšica od 1 USD po galonu za sve vrste biodizela, uključujući agro-biodizel i dizel dobiven od biomase. |
| --- | --- |

(51)

Za biodizel koji se miješa s dizelskim gorivom može se dobiti olakšica u sustavu trošarina ili u sustavu poreza na dobit. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prevladavala je olakšica od 1 USD po galonu za sve vrste biodizela, uključujući agro-biodizel i dizel dobiven od biomase.

| (52) | Konačna porezna olakšica za mješavinu goriva ovisi o udjelu biodizela u toj mješavini. Najmanji zahtjev, koji je ujedno i najčešća praksa, jest dodavanje 0,1 % mineralnog dizela u 99,9 % biodizela (taj se miješani proizvod u SAD-u naziva B99) jer se time osigurava dobivanje najveće porezne olakšice. Udio biodizela u miješanom proizvodu uvjet je za poreznu olakšicu (npr. 100 galona B99 sadržavat će 99,9 galona biodizela i bit će prihvatljivo za poreznu olakšicu od 99,90 USD). Pretvaranje biodizela iz čistog proizvoda (B100) u miješani proizvod (B99) jednostavan je postupak. Pretpostavlja dodavanje 0,1 % mineralnog dizela u čisti biodizel i ne uključuje veliku promjenu predmetnog proizvoda. Upravo zbog miješanja prozvod postaje prihvatljiv za olakšicu. |
| --- | --- |

(52)

Konačna porezna olakšica za mješavinu goriva ovisi o udjelu biodizela u toj mješavini. Najmanji zahtjev, koji je ujedno i najčešća praksa, jest dodavanje 0,1 % mineralnog dizela u 99,9 % biodizela (taj se miješani proizvod u SAD-u naziva B99) jer se time osigurava dobivanje najveće porezne olakšice. Udio biodizela u miješanom proizvodu uvjet je za poreznu olakšicu (npr. 100 galona B99 sadržavat će 99,9 galona biodizela i bit će prihvatljivo za poreznu olakšicu od 99,90 USD). Pretvaranje biodizela iz čistog proizvoda (B100) u miješani proizvod (B99) jednostavan je postupak. Pretpostavlja dodavanje 0,1 % mineralnog dizela u čisti biodizel i ne uključuje veliku promjenu predmetnog proizvoda. Upravo zbog miješanja prozvod postaje prihvatljiv za olakšicu.

| (53) | Proizvođači biodizela mogu zatražiti poticaj kada sami obavljaju djelatnost miješanja. Proizvođač mora miješati čisti biodizel s dizelskim gorivom. U smislu prihvatljivosti za poticaj, ne postoje razlike između miješanog biodizela namijenjenog za domaću prodaju i za izvoznu prodaju. |
| --- | --- |

(53)

Proizvođači biodizela mogu zatražiti poticaj kada sami obavljaju djelatnost miješanja. Proizvođač mora miješati čisti biodizel s dizelskim gorivom. U smislu prihvatljivosti za poticaj, ne postoje razlike između miješanog biodizela namijenjenog za domaću prodaju i za izvoznu prodaju.

| (54) | I društva koja ne proizvode čisti biodizel, već ga kupuju i koriste za proizvodnju mješavine biodizela imaju pravo na poreznu olakšicu. Ta društva moraju pribaviti potvrdu od proizvođača ili uvoznika (i, ako je primjenjivo, od svih uključenih preprodavača) biodizela kojom proizvođač u biti potvrđuje da nije potraživao poreznu olakšicu. (19) |
| --- | --- |

(54)

I društva koja ne proizvode čisti biodizel, već ga kupuju i koriste za proizvodnju mješavine biodizela imaju pravo na poreznu olakšicu. Ta društva moraju pribaviti potvrdu od proizvođača ili uvoznika (i, ako je primjenjivo, od svih uključenih preprodavača) biodizela kojom proizvođač u biti potvrđuje da nije potraživao poreznu olakšicu. (19)

19

| (55) | Poticaj se može zatražiti kao olakšica u pogledu obveza u sustavu trošarina ili u sustavu poreza na dobit ili kao izravna isplata u novcu. Ukupan iznos poticaja ostaje isti (1 USD po galonu) neovisno o tome traži li se taj poticaj u obliku olakšice u sustavu trošarina, olakšice u sustavu poreza na dobit, izravnog plaćanja poreznom obvezniku ili pak u bilo kojoj kombinaciji prethodno navedenih oblika poticaja. |
| --- | --- |

(55)

Poticaj se može zatražiti kao olakšica u pogledu obveza u sustavu trošarina ili u sustavu poreza na dobit ili kao izravna isplata u novcu. Ukupan iznos poticaja ostaje isti (1 USD po galonu) neovisno o tome traži li se taj poticaj u obliku olakšice u sustavu trošarina, olakšice u sustavu poreza na dobit, izravnog plaćanja poreznom obvezniku ili pak u bilo kojoj kombinaciji prethodno navedenih oblika poticaja.

| (56) | Zakonikom SAD-a propisuje se da se olakšica za mješavinu biodizela ne odobrava, osim ako društvo (proizvođač mješavine) koje proizvodi mješavinu biodizela i mineralnog dizela pribavi potvrdu („potvrda za biodizel”) od proizvođača biodizela kojom proizvođač potvrđuje, među ostalim, količinu biodizela na koju se potvrda odnosi te je li biodizel agro-biodizel ili neki drugi biodizel. |
| --- | --- |

(56)

Zakonikom SAD-a propisuje se da se olakšica za mješavinu biodizela ne odobrava, osim ako društvo (proizvođač mješavine) koje proizvodi mješavinu biodizela i mineralnog dizela pribavi potvrdu („potvrda za biodizel”) od proizvođača biodizela kojom proizvođač potvrđuje, među ostalim, količinu biodizela na koju se potvrda odnosi te je li biodizel agro-biodizel ili neki drugi biodizel.

| (57) | U pogledu olakšice za biodizel, slično prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, trgovac na malo (ili proizvođač biodizela koji djeluje kao trgovac na malo) ili krajnji korisnik nemiješanog biodizela mogu zatražiti 1,00 USD po galonu za sve vrste nemiješanog (čistog) biodizela koji je stavljen u spremnik za gorivo u vozilu ili se upotrebljava kao gorivo. Nepovratna opća olakšica za poslovanje jest olakšica u sustavu poreza na dobit dotičnog poslovnog subjekta. Nepovratna je jer, ako su olakšice poslovnog subjekta veće od njegove porezne obveze, višak olakšice ne može se tom poslovnom subjektu isplatiti izravno u novcu. |
| --- | --- |

(57)

U pogledu olakšice za biodizel, slično prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, trgovac na malo (ili proizvođač biodizela koji djeluje kao trgovac na malo) ili krajnji korisnik nemiješanog biodizela mogu zatražiti 1,00 USD po galonu za sve vrste nemiješanog (čistog) biodizela koji je stavljen u spremnik za gorivo u vozilu ili se upotrebljava kao gorivo. Nepovratna opća olakšica za poslovanje jest olakšica u sustavu poreza na dobit dotičnog poslovnog subjekta. Nepovratna je jer, ako su olakšice poslovnog subjekta veće od njegove porezne obveze, višak olakšice ne može se tom poslovnom subjektu isplatiti izravno u novcu.

| (58) | Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za navedene programe i na temelju raspoloživih podataka (20) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tih programa. |
| --- | --- |

(58)

Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za navedene programe i na temelju raspoloživih podataka (20) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tih programa.

20

4.2.1.4.   Zaključak

Zaključak

| (59) | Olakšica za mješavinu biodizela te olakšica za biodizel moraju se smatrati fiskalnim poticajem neovisno o tome jesu li odobrene kao plaćanje u novcu (što je moguće samo u slučaju olakšice za mješavinu biodizela) ili se mora izvršiti prijeboj s poreznim obvezama (što se primjenjuje na obje porezne olakšice). |
| --- | --- |

(59)

Olakšica za mješavinu biodizela te olakšica za biodizel moraju se smatrati fiskalnim poticajem neovisno o tome jesu li odobrene kao plaćanje u novcu (što je moguće samo u slučaju olakšice za mješavinu biodizela) ili se mora izvršiti prijeboj s poreznim obvezama (što se primjenjuje na obje porezne olakšice).

| (60) | Komisija je, u skladu sa svojim nalazima iz početnog ispitnog postupka, utvrdila da ti programi čine subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a programima daje financijski doprinos u obliku izravnih bespovratnih sredstava (plaćanja u novcu, što je moguće samo u slučaju olakšice za mješavinu biodizela) i odustajanja od naplate prihoda koji bi inače dospjeli na naplatu (prijeboj poreza) (što se primjenjuje na obje porezne olakšice). Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je, u skladu sa svojim nalazima iz početnog ispitnog postupka, utvrdila da ti programi čine subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a programima daje financijski doprinos u obliku izravnih bespovratnih sredstava (plaćanja u novcu, što je moguće samo u slučaju olakšice za mješavinu biodizela) i odustajanja od naplate prihoda koji bi inače dospjeli na naplatu (prijeboj poreza) (što se primjenjuje na obje porezne olakšice). Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist.

| (61) | Programi su ograničeni na društva koja djeluju u industriji biodizela i stoga se smatraju specifičnima na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(61)

Programi su ograničeni na društva koja djeluju u industriji biodizela i stoga se smatraju specifičnima na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (62) | Konačno, budući da je programom olakšice za mješavinu biodizela predviđena subvencija od 1 USD po galonu za sve vrste biodizela, Komisija je smatrala da je tim programom osiguran znatan iznos subvencija proizvođačima izvoznicima biodizela iz SAD-a, te je to stoga i dalje bio najvažniji program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Takva subvencija u iznosu od 1 USD po galonu iznosila bi oko 302 EUR po toni. |
| --- | --- |

(62)

Konačno, budući da je programom olakšice za mješavinu biodizela predviđena subvencija od 1 USD po galonu za sve vrste biodizela, Komisija je smatrala da je tim programom osiguran znatan iznos subvencija proizvođačima izvoznicima biodizela iz SAD-a, te je to stoga i dalje bio najvažniji program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Takva subvencija u iznosu od 1 USD po galonu iznosila bi oko 302 EUR po toni.

4.2.2.   Olakšica u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela

Olakšica u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela

4.2.2.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (63) | Osim olakšice za mješavinu biodizela i olakšice za biodizel, u glavi 26. odjeljku 40.A Zakonika SAD-a predviđena je i olakšica u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela. |
| --- | --- |

(63)

Osim olakšice za mješavinu biodizela i olakšice za biodizel, u glavi 26. odjeljku 40.A Zakonika SAD-a predviđena je i olakšica u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela.

| (64) | Nadalje, slično olakšici za mješavinu biodizela i olakšici za biodizel, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 44. i 46., olakšica u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela primjenjuje se u saveznim zakonima SAD-a od 2005. (21) U skladu s odjeljkom 202.(a) Zakona SAD-a o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008., ta porezna olakšica trebala je isteći 31. prosinca 2009. (22) Međutim, taj program subvencioniranja nije nikad istekao, već je dosad u više navrata ponovno retroaktivno uveden. Naposljetku, Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima od 20. prosinca 2019. Kongres SAD-a ponovno je uveo program na dvije godine počevši od 31. prosinca 2017. i produljio ga za tri godine, odnosno do 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(64)

Nadalje, slično olakšici za mješavinu biodizela i olakšici za biodizel, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 44. i 46., olakšica u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela primjenjuje se u saveznim zakonima SAD-a od 2005. (21) U skladu s odjeljkom 202.(a) Zakona SAD-a o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008., ta porezna olakšica trebala je isteći 31. prosinca 2009. (22) Međutim, taj program subvencioniranja nije nikad istekao, već je dosad u više navrata ponovno retroaktivno uveden. Naposljetku, Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima od 20. prosinca 2019. Kongres SAD-a ponovno je uveo program na dvije godine počevši od 31. prosinca 2017. i produljio ga za tri godine, odnosno do 31. prosinca 2022.

21

22

4.2.2.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (65) | Taj je program dostupan samo malim proizvođačima čistog agro-biodizela. Proizvođači mješavina ili trgovci koji kupuju, ali ne proizvode biodizel, nisu prihvatljivi za tu olakšicu. Mali proizvođač svaka je osoba čiji proizvodni kapacitet nije veći od 60 milijuna galona agro-biodizela godišnje. |
| --- | --- |

(65)

Taj je program dostupan samo malim proizvođačima čistog agro-biodizela. Proizvođači mješavina ili trgovci koji kupuju, ali ne proizvode biodizel, nisu prihvatljivi za tu olakšicu. Mali proizvođač svaka je osoba čiji proizvodni kapacitet nije veći od 60 milijuna galona agro-biodizela godišnje.

| (66) | Mali proizvođač agro-biodizela može potraživati nepovratnu olakšicu u sustavu poreza na dobit za opće poslovanje od 0,10 USD za svaki galon proizvedenog agro-biodizela. Kvalificirana proizvodnja proizvođača ne smije biti veća od 15 milijuna galona po svakoj poreznoj godini. Kako bi proizvođač mogao potraživati olakšicu, agro-biodizel mora se upotrebljavati kao gorivo, prodavati za upotrebu kao gorivo ili upotrebljavati za proizvodnju mješavine biodizela i dizelskog goriva koja se upotrebljava kao gorivo ili prodaje za upotrebu kao gorivo. Stoga mali proizvođači agro-biodizela mogu taj program kombinirati s programom olakšice za mješavinu biodizela i tako ukupno dobiti 1,10 USD po galonu. Za razliku od njih, veliki proizvođači agro-biodizela prihvatljivi su samo za program olakšice za mješavinu biodizela. |
| --- | --- |

(66)

Mali proizvođač agro-biodizela može potraživati nepovratnu olakšicu u sustavu poreza na dobit za opće poslovanje od 0,10 USD za svaki galon proizvedenog agro-biodizela. Kvalificirana proizvodnja proizvođača ne smije biti veća od 15 milijuna galona po svakoj poreznoj godini. Kako bi proizvođač mogao potraživati olakšicu, agro-biodizel mora se upotrebljavati kao gorivo, prodavati za upotrebu kao gorivo ili upotrebljavati za proizvodnju mješavine biodizela i dizelskog goriva koja se upotrebljava kao gorivo ili prodaje za upotrebu kao gorivo. Stoga mali proizvođači agro-biodizela mogu taj program kombinirati s programom olakšice za mješavinu biodizela i tako ukupno dobiti 1,10 USD po galonu. Za razliku od njih, veliki proizvođači agro-biodizela prihvatljivi su samo za program olakšice za mješavinu biodizela.

4.2.2.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (67) | Zahtjevi za nepovratne olakšice u sustavu poreza na dobit za opće poslovanje podnose se svake godine kada podnositelj zahtjeva podnosi i prijavu poreza na dobit. Olakšica za svaki galon biodizela koji je podnositelj zahtjeva proizveo tijekom odgovarajuće porezne godine, najviše do 15 milijuna galona, prebija se s obvezom koju podnositelj zahtjeva ima s naslova poreza na dobit. Ako je porezna obveza podnositelja zahtjeva manja od iznosa olakšice koja se potražuje, višak se prenosi na sljedeće porezne godine. |
| --- | --- |

(67)

Zahtjevi za nepovratne olakšice u sustavu poreza na dobit za opće poslovanje podnose se svake godine kada podnositelj zahtjeva podnosi i prijavu poreza na dobit. Olakšica za svaki galon biodizela koji je podnositelj zahtjeva proizveo tijekom odgovarajuće porezne godine, najviše do 15 milijuna galona, prebija se s obvezom koju podnositelj zahtjeva ima s naslova poreza na dobit. Ako je porezna obveza podnositelja zahtjeva manja od iznosa olakšice koja se potražuje, višak se prenosi na sljedeće porezne godine.

| (68) | Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (23) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa. |
| --- | --- |

(68)

Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (23) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa.

23

4.2.2.4.   Zaključak

Zaključak

| (69) | Komisija je u skladu sa svojim nalazom iz početnog ispitnog postupka utvrdila da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a programom daje financijski doprinos u obliku odustajanja od naplate prihoda koji bi inače dospjeli na naplatu. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je u skladu sa svojim nalazom iz početnog ispitnog postupka utvrdila da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a programom daje financijski doprinos u obliku odustajanja od naplate prihoda koji bi inače dospjeli na naplatu. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist.

| (70) | Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(70)

Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.

4.2.3.   Program Ministarstva poljoprivrede SAD-a za bioenergiju za napredna goriva

Program Ministarstva poljoprivrede SAD-a za bioenergiju za napredna goriva

4.2.3.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (71) | Program Ministarstva poljoprivrede SAD-a (USDA) za bioenergiju za napredna goriva uređen je glavom IX. odjeljkom 9005. Zakona o sigurnosti poljoprivrednih gospodarstava i ulaganju u ruralna područja iz 2002. („Zakon o poljoprivrednim gospodarstvima iz 2002.”) te je trenutačno kodificiran u glavi 7. odjeljku 8105. Zakonika SAD-a. |
| --- | --- |

(71)

Program Ministarstva poljoprivrede SAD-a (USDA) za bioenergiju za napredna goriva uređen je glavom IX. odjeljkom 9005. Zakona o sigurnosti poljoprivrednih gospodarstava i ulaganju u ruralna područja iz 2002. („Zakon o poljoprivrednim gospodarstvima iz 2002.”) te je trenutačno kodificiran u glavi 7. odjeljku 8105. Zakonika SAD-a.

| (72) | Bilo je planirano da taj program istekne 2012., ali je produljen 2013. (24) i 2014. (25) Zakonom o poljoprivredi iz 2014. program je produljen za dodatnih pet godina, do kraja 2018. Nedavno je Zakonom o poboljšanju poljoprivrede od 20. prosinca 2018. taj program subvencija produljen za dodatnih pet godina, tj. do kraja 2023. (26) |
| --- | --- |

(72)

Bilo je planirano da taj program istekne 2012., ali je produljen 2013. (24) i 2014. (25) Zakonom o poljoprivredi iz 2014. program je produljen za dodatnih pet godina, do kraja 2018. Nedavno je Zakonom o poboljšanju poljoprivrede od 20. prosinca 2018. taj program subvencija produljen za dodatnih pet godina, tj. do kraja 2023. (26)

24

25

26

4.2.3.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (73) | Tim se programom pružaju izravna bespovratna sredstva proizvođačima naprednih biogoriva, koja se općenito definiraju kao „gorivo dobiveno iz biomase, osim iz škroba od kukuruznog zrna”. Tom je definicijom obuhvaćen dizel proizveden iz biomase. (27) Najviše pet posto sredstava iz programa može se dodijeliti prihvatljivim proizvođačima čiji kapacitet za rafiniranje premašuje 150 milijuna galona naprednog biogoriva godišnje. Proizvođači mješavina nisu prihvatljivi za ovaj program. |
| --- | --- |

(73)

Tim se programom pružaju izravna bespovratna sredstva proizvođačima naprednih biogoriva, koja se općenito definiraju kao „gorivo dobiveno iz biomase, osim iz škroba od kukuruznog zrna”. Tom je definicijom obuhvaćen dizel proizveden iz biomase. (27) Najviše pet posto sredstava iz programa može se dodijeliti prihvatljivim proizvođačima čiji kapacitet za rafiniranje premašuje 150 milijuna galona naprednog biogoriva godišnje. Proizvođači mješavina nisu prihvatljivi za ovaj program.

27

4.2.3.3.   Praktična provedba (28)

Praktična provedba

28

| (74) | Sudionici primaju izravna plaćanja od države nakon što podnesu zahtjev za program. Proizvođači se najprije moraju registrirati pri nadležnom tijelu i potpisati ugovor. Proizvođači moraju podnijeti zahtjeve za plaćanje za svako tromjesečje fiskalne godine kako bi primili plaćanje za proizvodnju naprednog biogoriva za to tromjesečje. Plaćanja se vrše za stvarnu i za povećanu proizvodnju. Plaćanja za stvarnu proizvodnju izračunavaju se tromjesečno za iznos naprednog biogoriva stvarno proizvedenog svakog tromjesečja. |
| --- | --- |

(74)

Sudionici primaju izravna plaćanja od države nakon što podnesu zahtjev za program. Proizvođači se najprije moraju registrirati pri nadležnom tijelu i potpisati ugovor. Proizvođači moraju podnijeti zahtjeve za plaćanje za svako tromjesečje fiskalne godine kako bi primili plaćanje za proizvodnju naprednog biogoriva za to tromjesečje. Plaćanja se vrše za stvarnu i za povećanu proizvodnju. Plaćanja za stvarnu proizvodnju izračunavaju se tromjesečno za iznos naprednog biogoriva stvarno proizvedenog svakog tromjesečja.

| (75) | Plaćanja za povećanu proizvodnju vrše se za količinu prihvatljivog naprednog biogoriva proizvedenog u fiskalnoj godini koja je bila veća od količine proizvedene u prethodnim fiskalnim godinama (od 2009.). |
| --- | --- |

(75)

Plaćanja za povećanu proizvodnju vrše se za količinu prihvatljivog naprednog biogoriva proizvedenog u fiskalnoj godini koja je bila veća od količine proizvedene u prethodnim fiskalnim godinama (od 2009.).

| (76) | Sredstva se dijele među svim proizvođačima koji se jave na temelju Btu (29) vrijednosti proizvodnje. Sredstva se podjednako raspoređuju među proizvođačima ovisno o Btu vrijednosti. |
| --- | --- |

(76)

Sredstva se dijele među svim proizvođačima koji se jave na temelju Btu (29) vrijednosti proizvodnje. Sredstva se podjednako raspoređuju među proizvođačima ovisno o Btu vrijednosti.

29

| (77) | Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (30) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa. |
| --- | --- |

(77)

Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (30) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa.

30

4.2.3.4.   Zaključak

Zaključak

| (78) | Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a programom daje financijski doprinos u obliku izravnih bespovratnih sredstava. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist. |
| --- | --- |

(78)

Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a programom daje financijski doprinos u obliku izravnih bespovratnih sredstava. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist.

| (79) | Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(79)

Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.

4.2.4.   Olakšica za proizvodnju biogoriva od celuloze

Olakšica za proizvodnju biogoriva od celuloze

4.2.4.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (80) | Program postoji od 1. siječnja 2009. i uspostavljen je Zakonom o hrani, očuvanju i energiji iz 2008., a njime upravlja Porezna uprava. Kodificiran je u glavi 26. odjeljku 40. točki (b) podtočki 6. Zakonika SAD-a. |
| --- | --- |

(80)

Program postoji od 1. siječnja 2009. i uspostavljen je Zakonom o hrani, očuvanju i energiji iz 2008., a njime upravlja Porezna uprava. Kodificiran je u glavi 26. odjeljku 40. točki (b) podtočki 6. Zakonika SAD-a.

| (81) | Ta je subvencija prvotno trebala isteći 31. prosinca 2012. Međutim, produljena je nekoliko puta, a zadnji put do 1. siječnja 2021. Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima od 20. prosinca 2019. |
| --- | --- |

(81)

Ta je subvencija prvotno trebala isteći 31. prosinca 2012. Međutim, produljena je nekoliko puta, a zadnji put do 1. siječnja 2021. Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima od 20. prosinca 2019.

4.2.4.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (82) | Tim je programom predviđena nepovratna olakšica u sustavu poreza na dobit za opće poslovanje od 1,01 USD po galonu za biogorivo druge generacije koje se upotrebljava kao gorivo ili se prodaje za upotrebu kao gorivo. Prihvatljivi su proizvođači, uključujući proizvođače biogoriva dobivenog od lignocelulozne ili hemicelulozne tvari koja je raspoloživa na obnovljivoj ili stalnoj osnovi te proizvođače goriva na bazi algi. |
| --- | --- |

(82)

Tim je programom predviđena nepovratna olakšica u sustavu poreza na dobit za opće poslovanje od 1,01 USD po galonu za biogorivo druge generacije koje se upotrebljava kao gorivo ili se prodaje za upotrebu kao gorivo. Prihvatljivi su proizvođači, uključujući proizvođače biogoriva dobivenog od lignocelulozne ili hemicelulozne tvari koja je raspoloživa na obnovljivoj ili stalnoj osnovi te proizvođače goriva na bazi algi.

4.2.4.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (83) | Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (31) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa. |
| --- | --- |

(83)

Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (31) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa.

31

| (84) | Nadalje, očekuje se da će biogoriva od celuloze u budućnosti činiti znatan dio proizvodnje u SAD-u, a dokaz za to je nekoliko tekućih projekata namijenjenih razvoju kapaciteta za proizvodnju dizela od celuloze (32). |
| --- | --- |

(84)

Nadalje, očekuje se da će biogoriva od celuloze u budućnosti činiti znatan dio proizvodnje u SAD-u, a dokaz za to je nekoliko tekućih projekata namijenjenih razvoju kapaciteta za proizvodnju dizela od celuloze (32).

32

4.2.4.4.   Zaključak

Zaključak

| (85) | Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a programom daje financijski doprinos u obliku izravnih bespovratnih sredstava. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a programom daje financijski doprinos u obliku izravnih bespovratnih sredstava. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist.

| (86) | Program je ograničen na društva koja proizvode biogorivo dobiveno od lignocelulozne ili hemicelulozne tvari koja je raspoloživa na obnovljivoj ili stalnoj osnovi te koja proizvode goriva na bazi algi. Stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(86)

Program je ograničen na društva koja proizvode biogorivo dobiveno od lignocelulozne ili hemicelulozne tvari koja je raspoloživa na obnovljivoj ili stalnoj osnovi te koja proizvode goriva na bazi algi. Stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.

4.2.5.   Program pomoći Ministarstva poljoprivrede SAD-a za biorafinerije, proizvodnju obnovljivih kemijskih proizvoda i proizvoda od bioloških sirovina

Program pomoći Ministarstva poljoprivrede SAD-a za biorafinerije, proizvodnju obnovljivih kemijskih proizvoda i proizvoda od bioloških sirovina

4.2.5.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (87) | Program pomoći Ministarstva poljoprivrede SAD-a za biorafinerije, proizvodnju obnovljivih kemijskih proizvoda i proizvoda od bioloških sirovina predviđen je u glavi 7. odjeljku 8103. (Pomoć za biorafinerije) Zakonika SAD-a, a njime upravlja Ministarstvo poljoprivrede SAD-a (USDA). |
| --- | --- |

(87)

Program pomoći Ministarstva poljoprivrede SAD-a za biorafinerije, proizvodnju obnovljivih kemijskih proizvoda i proizvoda od bioloških sirovina predviđen je u glavi 7. odjeljku 8103. (Pomoć za biorafinerije) Zakonika SAD-a, a njime upravlja Ministarstvo poljoprivrede SAD-a (USDA).

| (88) | Isti se program u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera nazivao „jamstva za zajmove za napredna biogoriva”, ali nije analiziran tijekom te prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(88)

Isti se program u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera nazivao „jamstva za zajmove za napredna biogoriva”, ali nije analiziran tijekom te prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

| (89) | Prema podacima iz zahtjeva za reviziju program je bio na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(89)

Prema podacima iz zahtjeva za reviziju program je bio na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

4.2.5.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (90) | Tim se programom osiguravaju jamstva za zajmove u iznosu do 250 milijuna USD za pomoć u razvoju novih tehnologija i tehnologija u nastajanju za napredna biogoriva (uključujući biodizel), obnovljive kemijske proizvode i proizvode od bioloških sirovina. Općenito, dvije su vrste projekata prihvatljive za program: biorafinerije i postrojenja za proizvodnju proizvoda od bioloških sirovina. Napredno biogorivo definira se kao gorivo dobiveno iz biomase, osim iz škroba od kukuruznog zrna. Projekt se mora provoditi u saveznoj državi SAD-a. |
| --- | --- |

(90)

Tim se programom osiguravaju jamstva za zajmove u iznosu do 250 milijuna USD za pomoć u razvoju novih tehnologija i tehnologija u nastajanju za napredna biogoriva (uključujući biodizel), obnovljive kemijske proizvode i proizvode od bioloških sirovina. Općenito, dvije su vrste projekata prihvatljive za program: biorafinerije i postrojenja za proizvodnju proizvoda od bioloških sirovina. Napredno biogorivo definira se kao gorivo dobiveno iz biomase, osim iz škroba od kukuruznog zrna. Projekt se mora provoditi u saveznoj državi SAD-a.

| (91) | Prihvatljivi podnositelji zahtjeva mogu, među ostalim, biti pojedinci, državne ili lokalne vlasti, poljoprivredne zadruge, nacionalni laboratoriji, ustanove visokog obrazovanja i ruralne zadruge za električnu energiju. |
| --- | --- |

(91)

Prihvatljivi podnositelji zahtjeva mogu, među ostalim, biti pojedinci, državne ili lokalne vlasti, poljoprivredne zadruge, nacionalni laboratoriji, ustanove visokog obrazovanja i ruralne zadruge za električnu energiju.

| (92) | Ukupni iznos sudjelovanja na saveznoj razini (jamstvo za zajmove i drugo savezno financiranje) ne smije biti veći od 80 % ukupnih prihvatljivih troškova projekta. Zajmoprimac i ostali glavni sudionici projekta moraju dati znatan doprinos u novcu. |
| --- | --- |

(92)

Ukupni iznos sudjelovanja na saveznoj razini (jamstvo za zajmove i drugo savezno financiranje) ne smije biti veći od 80 % ukupnih prihvatljivih troškova projekta. Zajmoprimac i ostali glavni sudionici projekta moraju dati znatan doprinos u novcu.

4.2.5.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (93) | Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (33) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa. |
| --- | --- |

(93)

Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (33) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa.

33

4.2.5.4.   Zaključak

Zaključak

| (94) | Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a njime daje financijski doprinos u obliku fiskalnog poticaja. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe jer Vlada SAD-a njime daje financijski doprinos u obliku fiskalnog poticaja. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist.

| (95) | Program je ograničen na društva koja djeluju u industriji naprednog biogoriva i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(95)

Program je ograničen na društva koja djeluju u industriji naprednog biogoriva i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.

4.3.   Subvencioniranje – državni programi

Subvencioniranje – državni programi

4.3.1.   Povrat poreza za proizvođače biodizela savezne države Iowe

Povrat poreza za proizvođače biodizela savezne države Iowe

4.3.1.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (96) | Pravna osnova ovog programa, koji provodi Porezna uprava savezne države Iowe, jest odjeljak 423.4(9) Zakonika Iowe. |
| --- | --- |

(96)

Pravna osnova ovog programa, koji provodi Porezna uprava savezne države Iowe, jest odjeljak 423.4(9) Zakonika Iowe.

| (97) | Program je trebao isteći 1. siječnja 2015., ali je prvi put produljen do 1. siječnja 2018. na 85. zasjedanju opće skupštine savezne države Iowe održanom 2014. Na 86. zasjedanju opće skupštine savezne države Iowe održanom 2016. aktom donesenim 24. svibnja 2016. (poglavlje 1106.) taj je program produljen za još devet godina, tj. do 1. siječnja 2025. |
| --- | --- |

(97)

Program je trebao isteći 1. siječnja 2015., ali je prvi put produljen do 1. siječnja 2018. na 85. zasjedanju opće skupštine savezne države Iowe održanom 2014. Na 86. zasjedanju opće skupštine savezne države Iowe održanom 2016. aktom donesenim 24. svibnja 2016. (poglavlje 1106.) taj je program produljen za još devet godina, tj. do 1. siječnja 2025.

4.3.1.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (98) | Proizvođač mora biti proizvođač biodizela, registriran pri Agenciji Sjedinjenih Američkih Država za zaštitu okoliša, u skladu s glavom 40. §79.4. CFR-a. Biodizel mora biti za upotrebu u gorivu koje je mješavina biodizela u skladu s odjeljkom 214.A2 Zakonika Iowe. Biodizel mora biti proizveden u Iowi. |
| --- | --- |

(98)

Proizvođač mora biti proizvođač biodizela, registriran pri Agenciji Sjedinjenih Američkih Država za zaštitu okoliša, u skladu s glavom 40. §79.4. CFR-a. Biodizel mora biti za upotrebu u gorivu koje je mješavina biodizela u skladu s odjeljkom 214.A2 Zakonika Iowe. Biodizel mora biti proizveden u Iowi.

4.3.1.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (99) | Prihvatljivi proizvođači biodizela moraju podnijeti zahtjev za povrat u kojem se navode podaci o broju galona biodizela proizvedenog tijekom tromjesečja. Porezna uprava razmatra zahtjev za povrat te, ako ga odobri, isplaćuje povrat svakom prihvatljivom proizvođaču biodizela. |
| --- | --- |

(99)

Prihvatljivi proizvođači biodizela moraju podnijeti zahtjev za povrat u kojem se navode podaci o broju galona biodizela proizvedenog tijekom tromjesečja. Porezna uprava razmatra zahtjev za povrat te, ako ga odobri, isplaćuje povrat svakom prihvatljivom proizvođaču biodizela.

| (100) | Zahtjevi za povrat podnose se u travnju, srpnju, listopadu i siječnju svake godine, a čekovi kojima se izvršava povrat izdaju se u svibnju, kolovozu, studenome i veljači svake godine. |
| --- | --- |

(100)

Zahtjevi za povrat podnose se u travnju, srpnju, listopadu i siječnju svake godine, a čekovi kojima se izvršava povrat izdaju se u svibnju, kolovozu, studenome i veljači svake godine.

| (101) | Programom se pruža povrat od 0,02 USD po galonu biodizela proizvedenog u Iowi. Povrat je ograničen na prvih 25 milijuna galona proizvedenih u svakom postrojenju. |
| --- | --- |

(101)

Programom se pruža povrat od 0,02 USD po galonu biodizela proizvedenog u Iowi. Povrat je ograničen na prvih 25 milijuna galona proizvedenih u svakom postrojenju.

| (102) | Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (34) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa. |
| --- | --- |

(102)

Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (34) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa.

34

4.3.1.4.   Zaključak

Zaključak

| (103) | Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe jer savezna država Iowa programom daje financijski doprinos u obliku odustajanja od naplate prihoda koji bi inače dospjeli na naplatu. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe jer savezna država Iowa programom daje financijski doprinos u obliku odustajanja od naplate prihoda koji bi inače dospjeli na naplatu. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist.

| (104) | Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i druge vrste goriva i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(104)

Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i druge vrste goriva i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.

4.3.2.   Porezna olakšica za proizvodnju biodizela savezne države Kentucky

Porezna olakšica za proizvodnju biodizela savezne države Kentucky

4.3.2.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (105) | Pravnu osnovu za ovaj program, koji provodi Porezna uprava savezne države Kentucky, čine Revidirani zakoni Kentuckyja (Kentucky Revised Statues (KRS)), odjeljci od 141.422 do 141.425. |
| --- | --- |

(105)

Pravnu osnovu za ovaj program, koji provodi Porezna uprava savezne države Kentucky, čine Revidirani zakoni Kentuckyja (Kentucky Revised Statues (KRS)), odjeljci od 141.422 do 141.425.

Kentucky Revised Statues

| (106) | Program je uveden Zakonima savezne države Kentucky (Kentucky Acts) iz 2005. (poglavlje 168., odjeljak 137.), a stupio je na snagu 18. ožujka 2005. Izmijenjen je 2006. i 2007. Trenutačno je uređen verzijom KRS-a iz 2019., kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi. |
| --- | --- |

(106)

Program je uveden Zakonima savezne države Kentucky (Kentucky Acts) iz 2005. (poglavlje 168., odjeljak 137.), a stupio je na snagu 18. ožujka 2005. Izmijenjen je 2006. i 2007. Trenutačno je uređen verzijom KRS-a iz 2019., kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi.

Kentucky Acts

4.3.2.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (107) | Svi proizvođači biodizela, proizvođači mješavine biodizela ili proizvođači obnovljivog dizela s poslovnim nastanom u Kentuckyju imaju pravo na poreznu olakšicu za proizvodnju. |
| --- | --- |

(107)

Svi proizvođači biodizela, proizvođači mješavine biodizela ili proizvođači obnovljivog dizela s poslovnim nastanom u Kentuckyju imaju pravo na poreznu olakšicu za proizvodnju.

4.3.2.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (108) | Prihvatljivi podnositelj zahtjeva mora Poreznoj upravi podnijeti zahtjev za poreznu olakšicu za galone biodizela proizvedene ili miješane (ili za obnovljivi dizel proizveden) u Kentuckyju do 15. dana prvog mjeseca nakon završetka prethodne kalendarske godine. |
| --- | --- |

(108)

Prihvatljivi podnositelj zahtjeva mora Poreznoj upravi podnijeti zahtjev za poreznu olakšicu za galone biodizela proizvedene ili miješane (ili za obnovljivi dizel proizveden) u Kentuckyju do 15. dana prvog mjeseca nakon završetka prethodne kalendarske godine.

| (109) | Podnositelj zahtjeva koji potražuje poreznu olakšicu mora poreznoj prijavi kojom potražuje tu olakšicu priložiti potvrdu o olakšici koju je izdala Porezna uprava (35). |
| --- | --- |

(109)

Podnositelj zahtjeva koji potražuje poreznu olakšicu mora poreznoj prijavi kojom potražuje tu olakšicu priložiti potvrdu o olakšici koju je izdala Porezna uprava (35).

35

| (110) | Olakšica iznosi jedan dolar (1 USD) po galonu biodizela koji je proizveo proizvođač biodizela, jedan dolar (1 USD) po galonu biodizela koji proizvođač mješavine biodizela upotrebljava u postupku miješanja i jedan dolar (1 USD) po galonu obnovljivog dizela (to jest, dizela iz biomase) koji je proizveo proizvođač obnovljivog dizela, osim ako ukupan iznos odobrene olakšice za sve proizvođače biodizela, proizvođače mješavine biodizela i proizvođače obnovljivog dizela premašuje godišnju gornju granicu od 10 milijuna USD. |
| --- | --- |

(110)

Olakšica iznosi jedan dolar (1 USD) po galonu biodizela koji je proizveo proizvođač biodizela, jedan dolar (1 USD) po galonu biodizela koji proizvođač mješavine biodizela upotrebljava u postupku miješanja i jedan dolar (1 USD) po galonu obnovljivog dizela (to jest, dizela iz biomase) koji je proizveo proizvođač obnovljivog dizela, osim ako ukupan iznos odobrene olakšice za sve proizvođače biodizela, proizvođače mješavine biodizela i proizvođače obnovljivog dizela premašuje godišnju gornju granicu od 10 milijuna USD.

| (111) | Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (36) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa. |
| --- | --- |

(111)

Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (36) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa.

36

4.3.2.4.   Zaključak

Zaključak

| (112) | Komisija je utvrdila da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe jer savezna država Kentucky programom daje financijski doprinos u obliku odustajanja od naplate prihoda koji bi inače dospjeli na naplatu. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je utvrdila da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe jer savezna država Kentucky programom daje financijski doprinos u obliku odustajanja od naplate prihoda koji bi inače dospjeli na naplatu. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist.

| (113) | Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i druge vrste goriva i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(113)

Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i druge vrste goriva i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.

4.3.3.   Program poticaja za proizvodnju etanola za gorivo i biodizela savezne države Teksas

Program poticaja za proizvodnju etanola za gorivo i biodizela savezne države Teksas

4.3.3.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

| (114) | Pravna je osnova tog programa, kojim upravlja Ured za gospodarski razvoj i turizam savezne države Teksas, poglavlje 16. Zakonika o poljoprivredi savezne države Teksas pod naslovom „Program poticaja za proizvodnju etanola za gorivo, obnovljivog metana, biodizela i obnovljivog dizela”. |
| --- | --- |

(114)

Pravna je osnova tog programa, kojim upravlja Ured za gospodarski razvoj i turizam savezne države Teksas, poglavlje 16. Zakonika o poljoprivredi savezne države Teksas pod naslovom „Program poticaja za proizvodnju etanola za gorivo, obnovljivog metana, biodizela i obnovljivog dizela”.

| (115) | Poglavlje 16. Zakonika o poljoprivredi savezne države Teksas nije izmijenjeno od 2011. Stoga je taj program i dalje na snazi. |
| --- | --- |

(115)

Poglavlje 16. Zakonika o poljoprivredi savezne države Teksas nije izmijenjeno od 2011. Stoga je taj program i dalje na snazi.

4.3.3.2.   Prihvatljivost

Prihvatljivost

| (116) | U okviru tog programa vlada savezne države Teksas dodjeljuje bespovratna sredstva prihvatljivim društvima koja proizvode etanol, obnovljivi metan, biodizel ili obnovljivi dizel u Teksasu. |
| --- | --- |

(116)

U okviru tog programa vlada savezne države Teksas dodjeljuje bespovratna sredstva prihvatljivim društvima koja proizvode etanol, obnovljivi metan, biodizel ili obnovljivi dizel u Teksasu.

| (117) | Da bi bila prihvatljiva, takva poduzeća moraju biti registrirana pri Uredu za gospodarski razvoj i turizam savezne države Teksas. |
| --- | --- |

(117)

Da bi bila prihvatljiva, takva poduzeća moraju biti registrirana pri Uredu za gospodarski razvoj i turizam savezne države Teksas.

4.3.3.3.   Praktična provedba

Praktična provedba

| (118) | Registrirani proizvođači koji su plaćali naknadu od 32 centa za svaki galon etanola za gorivo ili MMBtu obnovljivog metana i 1,6 centa za svaki galon proizvedenog biodizela imaju pravo na bespovratna sredstva u iznosu od 20 centa za svaki galon etanola za gorivo ili MMBtu obnovljivog metana i 10 centa za svaki galon biodizela proizvedenog u svakom registriranom postrojenju (do granice od 18 milijuna galona godišnje po postrojenju) dok se ne navrši 10. obljetnica početka proizvodnje u tom pogonu (37). |
| --- | --- |

(118)

Registrirani proizvođači koji su plaćali naknadu od 32 centa za svaki galon etanola za gorivo ili MMBtu obnovljivog metana i 1,6 centa za svaki galon proizvedenog biodizela imaju pravo na bespovratna sredstva u iznosu od 20 centa za svaki galon etanola za gorivo ili MMBtu obnovljivog metana i 10 centa za svaki galon biodizela proizvedenog u svakom registriranom postrojenju (do granice od 18 milijuna galona godišnje po postrojenju) dok se ne navrši 10. obljetnica početka proizvodnje u tom pogonu (37).

37

| (119) | Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (38) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa. |
| --- | --- |

(119)

Budući da proizvođači biodizela ispunjavaju uvjete za taj program i na temelju raspoloživih podataka (38) (jer nije bilo suradnje, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 27.), Komisija je primjenom raspoloživih podataka u skladu s člankom 28. osnovne uredbe zaključila da su proizvođači izvoznici iz SAD-a ostvarili korist od tog programa.

38

4.3.3.4.   Zaključak

Zaključak

| (120) | Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe jer savezna država Teksas programom daje financijski doprinos u obliku izravnih bespovratnih sredstava. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je smatrala da taj program čini subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe jer savezna država Teksas programom daje financijski doprinos u obliku izravnih bespovratnih sredstava. Društva na temelju primljenih poticaja ostvaruju korist u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe.

| (121) | Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i druge vrste goriva i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(121)

Program je ograničen na društva koja proizvode biodizel i druge vrste goriva i stoga se smatra specifičnim na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) osnovne uredbe, pa se stoga protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.

4.4.   Vjerojatnost nastavka ili ponavljanja subvencioniranja

Vjerojatnost nastavka ili ponavljanja subvencioniranja

4.4.1.   Vjerojatnost nastavka subvencioniranja u okviru triju saveznih programa

Vjerojatnost nastavka subvencioniranja u okviru triju saveznih programa

| (122) | Kao i u početnom ispitnom postupku i u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, glavni je program i dalje bio program olakšice za mješavinu biodizela. Taj je program ponovno uveden Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima koji je Kongres SAD-a donio 20. prosinca 2019. (vidjeti u tom pogledu uvodnu izjavu 44.) te je bio na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Isteći će najranije 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(122)

Kao i u početnom ispitnom postupku i u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, glavni je program i dalje bio program olakšice za mješavinu biodizela. Taj je program ponovno uveden Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima koji je Kongres SAD-a donio 20. prosinca 2019. (vidjeti u tom pogledu uvodnu izjavu 44.) te je bio na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Isteći će najranije 1. siječnja 2023.

| (123) | Osim olakšice za mješavinu biodizela, Kongres SAD-a je 20. prosinca 2019. Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima ponovno uveo i olakšicu za biodizel i olakšicu u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela na razdoblje do 31. prosinca 2022. (vidjeti u tom pogledu prethodne uvodne izjave 46. i 64.). |
| --- | --- |

(123)

Osim olakšice za mješavinu biodizela, Kongres SAD-a je 20. prosinca 2019. Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima ponovno uveo i olakšicu za biodizel i olakšicu u sustavu poreza na dobit malih proizvođača agro-biodizela na razdoblje do 31. prosinca 2022. (vidjeti u tom pogledu prethodne uvodne izjave 46. i 64.).

| (124) | Stoga su ta tri savezna programa (olakšica za mješavinu biodizela, olakšica za biodizel i olakšica za male proizvođače agro-biodizela) donesena na temelju Zakona o stvaranju radnih mjesta iz 2004. (39) i prvi su put stupili na snagu 1. siječnja 2005. Osim toga, svi su ti programi dosad u više navrata ponovno retroaktivno uvedeni. |
| --- | --- |

(124)

Stoga su ta tri savezna programa (olakšica za mješavinu biodizela, olakšica za biodizel i olakšica za male proizvođače agro-biodizela) donesena na temelju Zakona o stvaranju radnih mjesta iz 2004. (39) i prvi su put stupili na snagu 1. siječnja 2005. Osim toga, svi su ti programi dosad u više navrata ponovno retroaktivno uvedeni.

39

| (125) | Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 72., program Ministarstva poljoprivrede SAD-a za bioenergiju za napredna goriva trebao je isteći 2012., ali je produljen 2013. i 2014. Zakonom o poljoprivredi iz 2014. program je produljen za dodatnih pet godina, do kraja 2018. Nedavno je Zakonom o poboljšanju poljoprivrede od 20. prosinca 2018. taj program subvencija produljen za dodatnih pet godina, tj. do kraja 2023. |
| --- | --- |

(125)

Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 72., program Ministarstva poljoprivrede SAD-a za bioenergiju za napredna goriva trebao je isteći 2012., ali je produljen 2013. i 2014. Zakonom o poljoprivredi iz 2014. program je produljen za dodatnih pet godina, do kraja 2018. Nedavno je Zakonom o poboljšanju poljoprivrede od 20. prosinca 2018. taj program subvencija produljen za dodatnih pet godina, tj. do kraja 2023.

| (126) | Osim toga, kako je opisano u uvodnoj izjavi 81., olakšica za proizvodnju biogoriva od celuloze trebala je isteći 2012. Produljena je nekoliko puta te ju je Kongres SAD-a 20. prosinca 2019. ponovno uveo Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima na razdoblje do 1. siječnja 2021. (40) |
| --- | --- |

(126)

Osim toga, kako je opisano u uvodnoj izjavi 81., olakšica za proizvodnju biogoriva od celuloze trebala je isteći 2012. Produljena je nekoliko puta te ju je Kongres SAD-a 20. prosinca 2019. ponovno uveo Zakonom o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima na razdoblje do 1. siječnja 2021. (40)

40

| (127) | „Program pomoći Ministarstva poljoprivrede SAD-a za biorafinerije, proizvodnju obnovljivih kemijskih proizvoda i proizvoda od bioloških sirovina” prethodno se nazivao „jamstva za zajmove za napredna biogoriva”. Od početka je bio dostupan proizvođačima biodizela u SAD-u. Bio je na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te je od svojeg prvog stupanja na snagu u više navrata ponovno uveden. Svi prethodno analizirani programi na temelju kojih su dodijeljene subvencije bili su na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju raspoloživih podataka (41) samo subvencija za olakšicu za mješavinu biodizela iznosi 300 USD za svaku tonu biodizela pomiješanog s dizelskim gorivom. Stoga, uzimajući u obzir samo visinu iznosa subvencije iz tog programa subvencije za olakšicu za mješavinu biodizela i brojnih drugih programa subvencija dostupnih proizvođačima biodizela u SAD-u, Komisija je zaključila da se industrija biodizela u SAD-u nastavila subvencionirati iznosima subvencija višima od iznosa de minimis. |
| --- | --- |

(127)

„Program pomoći Ministarstva poljoprivrede SAD-a za biorafinerije, proizvodnju obnovljivih kemijskih proizvoda i proizvoda od bioloških sirovina” prethodno se nazivao „jamstva za zajmove za napredna biogoriva”. Od početka je bio dostupan proizvođačima biodizela u SAD-u. Bio je na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te je od svojeg prvog stupanja na snagu u više navrata ponovno uveden. Svi prethodno analizirani programi na temelju kojih su dodijeljene subvencije bili su na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju raspoloživih podataka (41) samo subvencija za olakšicu za mješavinu biodizela iznosi 300 USD za svaku tonu biodizela pomiješanog s dizelskim gorivom. Stoga, uzimajući u obzir samo visinu iznosa subvencije iz tog programa subvencije za olakšicu za mješavinu biodizela i brojnih drugih programa subvencija dostupnih proizvođačima biodizela u SAD-u, Komisija je zaključila da se industrija biodizela u SAD-u nastavila subvencionirati iznosima subvencija višima od iznosa de minimis.

41

de minimis

4.4.2.   Vjerojatnost nastavka subvencioniranja u okviru ostalih programa

Vjerojatnost nastavka subvencioniranja u okviru ostalih programa

| (128) | Svi prethodno analizirani programi subvencija, na temelju kojih su subvencije odobrene, bili su na snazi tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(128)

Svi prethodno analizirani programi subvencija, na temelju kojih su subvencije odobrene, bili su na snazi tijekom RIPR-a.

| (129) | Još uvijek su na snazi brojni drugi manji programi državnih subvencija, kao što su oni navedeni u uvodnoj izjavi 41., te nema naznaka da će se ti programi u bliskoj budućnosti prestati provoditi. |
| --- | --- |

(129)

Još uvijek su na snazi brojni drugi manji programi državnih subvencija, kao što su oni navedeni u uvodnoj izjavi 41., te nema naznaka da će se ti programi u bliskoj budućnosti prestati provoditi.

4.4.3.   Zaključak o nastavku subvencioniranja

Zaključak o nastavku subvencioniranja

| (130) | S obzirom na prethodno navedene nalaze i na izostanak suradnje nadležnih tijela SAD-a i proizvođača izvoznika iz SAD-a, Komisija je zaključila da proizvođači biodizela iz SAD-a i dalje ostvaruju korist od svih saveznih i državnih programa opisanih u prethodnim uvodnim izjavama te da su iznosi subvencija viši od iznosa de minimis. |
| --- | --- |

(130)

S obzirom na prethodno navedene nalaze i na izostanak suradnje nadležnih tijela SAD-a i proizvođača izvoznika iz SAD-a, Komisija je zaključila da proizvođači biodizela iz SAD-a i dalje ostvaruju korist od svih saveznih i državnih programa opisanih u prethodnim uvodnim izjavama te da su iznosi subvencija viši od iznosa de minimis.

de minimis

4.5.   Vjerojatnost subvencioniranog uvoza u znatnim količinama

Vjerojatnost subvencioniranog uvoza u znatnim količinama

| (131) | Nastavno na utvrđivanje postojanja subvencioniranja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je ispitala vjerojatnost nastavka subvencioniranog uvoza iz predmetne zemlje u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Nakon uvođenja mjera 2009. uvoz biodizela iz SAD-a u Uniju od 2013. sveden je gotovo na nulu. Na primjer, tijekom RIPR-a iz SAD-a je uvezeno oko 156 tona (u razdoblju od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020.). Udio tog obujma u ukupnom izvozu SAD-a samo je 0,04 %, a udio u potrošnji Unije još je manji. Komisija je analizirala je li vjerojatno da će se subvencionirani uvoz nastaviti u znatnim količinama u slučaju isteka mjere. Posebno su analizirani sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u SAD-u, dostupnost drugih tržišta i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(131)

Nastavno na utvrđivanje postojanja subvencioniranja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je ispitala vjerojatnost nastavka subvencioniranog uvoza iz predmetne zemlje u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Nakon uvođenja mjera 2009. uvoz biodizela iz SAD-a u Uniju od 2013. sveden je gotovo na nulu. Na primjer, tijekom RIPR-a iz SAD-a je uvezeno oko 156 tona (u razdoblju od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020.). Udio tog obujma u ukupnom izvozu SAD-a samo je 0,04 %, a udio u potrošnji Unije još je manji. Komisija je analizirala je li vjerojatno da će se subvencionirani uvoz nastaviti u znatnim količinama u slučaju isteka mjere. Posebno su analizirani sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u SAD-u, dostupnost drugih tržišta i privlačnost tržišta Unije.

4.5.1.   Postojeći rezervni kapaciteti proizvođača izvoznika iz SAD-a

Postojeći rezervni kapaciteti proizvođača izvoznika iz SAD-a

| (132) | Komisija je ispitala bi li došlo do znatnog povećanja obujma subvencioniranog izvoza iz SAD-a u Uniju u slučaju isteka mjera. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27., zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika i Vlade SAD-a nije bilo moguće provesti analizu na temelju provjerenih podataka proizvođača izvoznika iz SAD-a i tijela SAD-a. Zbog toga je Komisija upotrijebila sljedeće izvore podataka: Eurostat, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i naknadne podneske podnositelja zahtjeva te internetske stranice Uprave SAD-a za informiranje o energetici („EIA”) i Ministarstva poljoprivrede SAD-a („USDA”). |
| --- | --- |

(132)

Komisija je ispitala bi li došlo do znatnog povećanja obujma subvencioniranog izvoza iz SAD-a u Uniju u slučaju isteka mjera. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27., zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika i Vlade SAD-a nije bilo moguće provesti analizu na temelju provjerenih podataka proizvođača izvoznika iz SAD-a i tijela SAD-a. Zbog toga je Komisija upotrijebila sljedeće izvore podataka: Eurostat, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i naknadne podneske podnositelja zahtjeva te internetske stranice Uprave SAD-a za informiranje o energetici („EIA”) i Ministarstva poljoprivrede SAD-a („USDA”).

| (133) | Na temelju podataka prikupljenih od EIA-e kapacitet proizvođača biodizela iz SAD-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio je 8 412 000 tona. |
| --- | --- |

(133)

Na temelju podataka prikupljenih od EIA-e kapacitet proizvođača biodizela iz SAD-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio je 8 412 000 tona.

| (134) | Stvarna proizvodnja biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a iznosila je 5 718 000 tona (podaci EIA-e), što odgovara iskorištenosti kapaciteta od 68 % i rezervnom kapacitetu od 32 %, odnosno otprilike 2 694 000 tona. Taj znatan rezervni kapacitet proizvođača iz SAD-a poticaj je za povećanje proizvodnje i prodaju biodizela po subvencioniranim cijenama na tržištu Unije, te će se stoga u slučaju isteka mjera vjerojatno iskoristiti za opskrbu tržišta Unije. Proizvođači iz SAD-a zaista mogu jednostavno povećati svoju proizvodnju i izvoziti u EU te pritom ostvariti gospodarsku korist od povećanja stope iskorištenosti kapaciteta i smanjenja jediničnog troška proizvodnje. Ulazak rezervnog kapaciteta SAD-a na tržište Unije imao bi znatan utjecaj jer taj kapacitet iznosi gotovo 18 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(134)

Stvarna proizvodnja biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a iznosila je 5 718 000 tona (podaci EIA-e), što odgovara iskorištenosti kapaciteta od 68 % i rezervnom kapacitetu od 32 %, odnosno otprilike 2 694 000 tona. Taj znatan rezervni kapacitet proizvođača iz SAD-a poticaj je za povećanje proizvodnje i prodaju biodizela po subvencioniranim cijenama na tržištu Unije, te će se stoga u slučaju isteka mjera vjerojatno iskoristiti za opskrbu tržišta Unije. Proizvođači iz SAD-a zaista mogu jednostavno povećati svoju proizvodnju i izvoziti u EU te pritom ostvariti gospodarsku korist od povećanja stope iskorištenosti kapaciteta i smanjenja jediničnog troška proizvodnje. Ulazak rezervnog kapaciteta SAD-a na tržište Unije imao bi znatan utjecaj jer taj kapacitet iznosi gotovo 18 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a.

| (135) | Nadalje, proizvodnja biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a (5 718 000 tona) bila je niža od potrošnje (5 934 000 tona). Zbog toga se u SAD uvozilo više biodizela nego što se izvozilo. Ukupni uvoz tijekom RIPR-a iznosio je 629 000 tona, a ukupni izvoz 428 000 tona. Međutim, ako raspoloživi proizvodni kapacitet nije bio iskorišten za zadovoljenje domaće potražnje tijekom razmatranog razdoblja, nije vjerojatno da će taj raspoloživi proizvodni kapacitet u budućnosti biti iskorišten u istu svrhu. Proizvodni kapacitet SAD-a prijavljen tijekom RIPR-a (8 412 000 tona, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu) bio je znatno veći od domaće potrošnje. To znači da će, ako se otvore prilike na izvoznom tržištu, proizvođači iz SAD-a vjerojatno iskoristiti svoj rezervni kapacitet za izvoznu prodaju umjesto za domaću potrošnju. |
| --- | --- |

(135)

Nadalje, proizvodnja biodizela u SAD-u tijekom RIPR-a (5 718 000 tona) bila je niža od potrošnje (5 934 000 tona). Zbog toga se u SAD uvozilo više biodizela nego što se izvozilo. Ukupni uvoz tijekom RIPR-a iznosio je 629 000 tona, a ukupni izvoz 428 000 tona. Međutim, ako raspoloživi proizvodni kapacitet nije bio iskorišten za zadovoljenje domaće potražnje tijekom razmatranog razdoblja, nije vjerojatno da će taj raspoloživi proizvodni kapacitet u budućnosti biti iskorišten u istu svrhu. Proizvodni kapacitet SAD-a prijavljen tijekom RIPR-a (8 412 000 tona, vidjeti prethodnu uvodnu izjavu) bio je znatno veći od domaće potrošnje. To znači da će, ako se otvore prilike na izvoznom tržištu, proizvođači iz SAD-a vjerojatno iskoristiti svoj rezervni kapacitet za izvoznu prodaju umjesto za domaću potrošnju.

4.5.2.   Dostupnost drugih tržišta

Dostupnost drugih tržišta

| (136) | Nije vjerojatno da će rezervni kapacitet biti iskorišten za povećanje izvoza u treće zemlje umjesto u EU. Velika tržišta trećih zemalja (Brazil, Indonezija, Argentina, Kina, Tajland) samodostatna su u pogledu domaće proizvodnje biodizela, a SAD do sada nije mnogo izvozio u te zemlje unatoč svojim rezervnim kapacitetima. Nema razloga smatrati da će se to u budućnosti promijeniti. |
| --- | --- |

(136)

Nije vjerojatno da će rezervni kapacitet biti iskorišten za povećanje izvoza u treće zemlje umjesto u EU. Velika tržišta trećih zemalja (Brazil, Indonezija, Argentina, Kina, Tajland) samodostatna su u pogledu domaće proizvodnje biodizela, a SAD do sada nije mnogo izvozio u te zemlje unatoč svojim rezervnim kapacitetima. Nema razloga smatrati da će se to u budućnosti promijeniti.

4.5.3.   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (137) | Kako bi utvrdila izvoznu cijenu za treće zemlje, Komisija je svoje nalaze temeljila na javno dostupnim informacijama, tj. bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”). Prikupila je podatke o količinama i vrijednostima izvoza biodizela pod oznakom HS 3826 00 tijekom RIPR-a. Količine izvoza (u tonama) u sve zemlje (uključujući EU) iznose 389 075 tona, od čega je neznatan obujam izvezen u Uniju. |
| --- | --- |

(137)

Kako bi utvrdila izvoznu cijenu za treće zemlje, Komisija je svoje nalaze temeljila na javno dostupnim informacijama, tj. bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”). Prikupila je podatke o količinama i vrijednostima izvoza biodizela pod oznakom HS 3826 00 tijekom RIPR-a. Količine izvoza (u tonama) u sve zemlje (uključujući EU) iznose 389 075 tona, od čega je neznatan obujam izvezen u Uniju.

| (138) | Prosječna cijena biodizela na razini franko tvornica koji su u Uniji tijekom RIPR-a prodavali proizvođači iz Unije, kako je prikazano u tablici 1. u nastavku, iznosila je 771 EUR po toni. |
| --- | --- |

(138)

Prosječna cijena biodizela na razini franko tvornica koji su u Uniji tijekom RIPR-a prodavali proizvođači iz Unije, kako je prikazano u tablici 1. u nastavku, iznosila je 771 EUR po toni.

| (139) | U tablici 1. prikazana je prosječna prodajna cijena u američkim dolarima po toni, primjereno prilagođena na razinu franko tvornica (odbitak od 82,52 USD po toni za troškove unutarnjeg prijevoza, kako je navedeno u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera) za šest zemalja (izvan EU-a) čiji je udio u ukupnom izvozu SAD-a tijekom RIPR-a bio veći od 0,1 %.

  Tablica 1.


  Obujam izvoza iz SAD-a i cijene tijekom RIPR-a










  Zemlje odredišta | Količine izvoza (u tonama) | Postotak izvoza u sve zemlje | Prosječna cijena na razini franko tvornica (USD) po toni | Prosječna cijena na razini franko tvornica (EUR) po toni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada | 354 442 | 91,1 | 805,33 | 728,48 |
| Kina | 12 363 | 3,2 | 316,49 | 286,29 |
| Norveška | 3 500 | 0,9 | 862,48 | 780,18 |
| Peru | 2 144 | 0,6 | 591,72 | 535,26 |
| Meksiko | 1 204 | 0,3 | 661,23 | 598,13 |
| Južna Koreja | 475 | 0,1 | 363,15 | 328,49 |
| Izvor: GTA. |

(139)

U tablici 1. prikazana je prosječna prodajna cijena u američkim dolarima po toni, primjereno prilagođena na razinu franko tvornica (odbitak od 82,52 USD po toni za troškove unutarnjeg prijevoza, kako je navedeno u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera) za šest zemalja (izvan EU-a) čiji je udio u ukupnom izvozu SAD-a tijekom RIPR-a bio veći od 0,1 %.

Tablica 1.

Tablica 1.

Obujam izvoza iz SAD-a i cijene tijekom RIPR-a

Obujam izvoza iz SAD-a i cijene tijekom RIPR-a

Zemlje odredišta

Količine izvoza (u tonama)

Postotak izvoza u sve zemlje

Prosječna cijena na razini franko tvornica (USD) po toni

Prosječna cijena na razini franko tvornica (EUR) po toni

Kanada

354 442

91,1

805,33

728,48

Kina

12 363

3,2

316,49

286,29

Norveška

3 500

0,9

862,48

780,18

Peru

2 144

0,6

591,72

535,26

Meksiko

1 204

0,3

661,23

598,13

Južna Koreja

475

0,1

363,15

328,49

Izvor: GTA.

Izvor:

| (140) | Iz tablice 1. vidljive su velike razlike među izvoznim cijenama za različite zemlje u koje je SAD najviše izvozio tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(140)

Iz tablice 1. vidljive su velike razlike među izvoznim cijenama za različite zemlje u koje je SAD najviše izvozio tijekom RIPR-a.

| (141) | Vidljivo je i da se najviše prosječne izvozne cijene odnose na zemlje kao što su Kanada i Norveška, na koje otpada 92 % ukupnog izvoza SAD-a. U tom se pogledu u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera navodi da se skuplji „...biodizel koji se izvozi u Kanadu mora proizvesti od posebnih vrsta sirovina koje su otpornije na niske temperature, kao što je uljana repica, ili se izvozi HVO, koji je izvanredno otporan na hladnoću...”. Posljedično, te više prosječne izvozne cijene za predmetne dvije zemlje posljedica su više cijene sirovina (npr. uljane repice). |
| --- | --- |

(141)

Vidljivo je i da se najviše prosječne izvozne cijene odnose na zemlje kao što su Kanada i Norveška, na koje otpada 92 % ukupnog izvoza SAD-a. U tom se pogledu u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera navodi da se skuplji „...biodizel koji se izvozi u Kanadu mora proizvesti od posebnih vrsta sirovina koje su otpornije na niske temperature, kao što je uljana repica, ili se izvozi HVO, koji je izvanredno otporan na hladnoću...”. Posljedično, te više prosječne izvozne cijene za predmetne dvije zemlje posljedica su više cijene sirovina (npr. uljane repice).

| (142) | Na temelju baze podataka GTA Komisija je izračunala prosječnu izvoznu cijenu za sva odredišta tijekom RIPR-a, uzimajući u obzir sljedeće elemente:






  — | Zbog velike razlike u izvoznim cijenama SAD-a (kako je prikazano i u tablici 1. u uvodnoj izjavi 139.) Komisija je iz tog izračuna isključila sve zemlje koje za SAD predstavljaju udio manji od 0,1 % njihova ukupnog obujma prodaje koji su izvozile tijekom RIPR-a. Ukupno je šest zemalja (osim EU-a) imalo udio veći od 0,1 % ukupnog obujma izvoza SAD-a, kako je utvrđeno u tablici 1. |
| --- | --- | --- |

(142)

Na temelju baze podataka GTA Komisija je izračunala prosječnu izvoznu cijenu za sva odredišta tijekom RIPR-a, uzimajući u obzir sljedeće elemente:

—

Zbog velike razlike u izvoznim cijenama SAD-a (kako je prikazano i u tablici 1. u uvodnoj izjavi 139.) Komisija je iz tog izračuna isključila sve zemlje koje za SAD predstavljaju udio manji od 0,1 % njihova ukupnog obujma prodaje koji su izvozile tijekom RIPR-a. Ukupno je šest zemalja (osim EU-a) imalo udio veći od 0,1 % ukupnog obujma izvoza SAD-a, kako je utvrđeno u tablici 1.

| — | Kako je također prikazano u tablici 1., najviše prosječne izvozne cijene odnose se na zemlje kao što su Kanada i Norveška, na koje otpada 92 % ukupnog izvoza SAD-a. Te više izvozne cijene posljedica su više cijene sirovina (npr. uljane repice). |
| --- | --- |

—

Kako je također prikazano u tablici 1., najviše prosječne izvozne cijene odnose se na zemlje kao što su Kanada i Norveška, na koje otpada 92 % ukupnog izvoza SAD-a. Te više izvozne cijene posljedica su više cijene sirovina (npr. uljane repice).

| — | Zbog raznovrsnosti klimatskih uvjeta u EU-u, biodizel izvezen u EU uglavnom će biti mješavina različitih vrsta biodizela, dok će biodizel za sjevernu Europu uglavnom biti otporniji na niske temperature. |
| --- | --- |

—

Zbog raznovrsnosti klimatskih uvjeta u EU-u, biodizel izvezen u EU uglavnom će biti mješavina različitih vrsta biodizela, dok će biodizel za sjevernu Europu uglavnom biti otporniji na niske temperature.

| — | Posljedično, izračun jednostavne prosječne izvozne cijene za potrebe trenutačne procjene vjeran je prikaz prosječne cijene koja bi bila opažena na tržištu Unije i njime se izbjegava davanje nerazmjerne važnosti izvozu u Kanadu i Norvešku, s obzirom na mješavinu vrsta biodizela koje bi se vjerojatno izvozile u Uniju, u kojoj se klimatski uvjeti znatno razlikuju od države članice do države članice. |
| --- | --- |

—

Posljedično, izračun jednostavne prosječne izvozne cijene za potrebe trenutačne procjene vjeran je prikaz prosječne cijene koja bi bila opažena na tržištu Unije i njime se izbjegava davanje nerazmjerne važnosti izvozu u Kanadu i Norvešku, s obzirom na mješavinu vrsta biodizela koje bi se vjerojatno izvozile u Uniju, u kojoj se klimatski uvjeti znatno razlikuju od države članice do države članice.

| (143) | Uzimajući u obzir sve prethodno navedene elemente, Komisija je izračunala jednostavnu prosječnu izvoznu cijenu u iznosu od 682 USD po toni (617 EUR). Ta prosječna izvozna cijena od 617 EUR je cijena FOB, kojoj je potrebno dodati troškove prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja kako bi se dobila cijena CIF. Ti bi troškovi iznosili oko 52 USD po toni (47 EUR po toni) ako bi odredište bila Unija u skladu sa zahtjevom za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(143)

Uzimajući u obzir sve prethodno navedene elemente, Komisija je izračunala jednostavnu prosječnu izvoznu cijenu u iznosu od 682 USD po toni (617 EUR). Ta prosječna izvozna cijena od 617 EUR je cijena FOB, kojoj je potrebno dodati troškove prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja kako bi se dobila cijena CIF. Ti bi troškovi iznosili oko 52 USD po toni (47 EUR po toni) ako bi odredište bila Unija u skladu sa zahtjevom za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

| (144) | Komisija je smatrala da je iznos od 47 EUR po toni razuman pokazatelj dodatnih troškova prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja za druga odredišta. Stoga je prosječna izvozna cijena SAD-a u treće zemlje utvrđena na 617 EUR (FOB), što bi, čak i kad bi se dodali troškovi prekooceanskog prijevoza tereta iz SAD-a u EU, troškovi osiguranja i postojeća carinska pristojba od 6,5 % (ukupno zaokruženo naviše na 104 EUR po toni kako bi se pokrili i neki dodatni troškovi nakon uvoza), koji ukupno iznose otprilike 721 EUR po toni, bilo daleko ispod cijene franko tvornica industrije Unije od 771 EUR po toni. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je smatrala da je iznos od 47 EUR po toni razuman pokazatelj dodatnih troškova prekooceanskog prijevoza tereta i osiguranja za druga odredišta. Stoga je prosječna izvozna cijena SAD-a u treće zemlje utvrđena na 617 EUR (FOB), što bi, čak i kad bi se dodali troškovi prekooceanskog prijevoza tereta iz SAD-a u EU, troškovi osiguranja i postojeća carinska pristojba od 6,5 % (ukupno zaokruženo naviše na 104 EUR po toni kako bi se pokrili i neki dodatni troškovi nakon uvoza), koji ukupno iznose otprilike 721 EUR po toni, bilo daleko ispod cijene franko tvornica industrije Unije od 771 EUR po toni.

| (145) | To je dakle dokaz da bi proizvođači izvoznici iz SAD-a mogli prodavati po cijeni nižoj od 771 EUR po toni kako bi prodrli na tržište Unije te da bi za njih to bio poticaj da dio trenutačnog izvoza u treće zemlje preusmjere na tržište Unije, s obzirom na to da su cijene na tržištu Unije privlačnije od onih na tržištima nekih ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(145)

To je dakle dokaz da bi proizvođači izvoznici iz SAD-a mogli prodavati po cijeni nižoj od 771 EUR po toni kako bi prodrli na tržište Unije te da bi za njih to bio poticaj da dio trenutačnog izvoza u treće zemlje preusmjere na tržište Unije, s obzirom na to da su cijene na tržištu Unije privlačnije od onih na tržištima nekih ostalih trećih zemalja.

4.6.   Praksa izbjegavanja i apsorpcije

Praksa izbjegavanja i apsorpcije

| (146) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 1., utvrđeno je da se antisubvencijske mjere uvedene 2009. izbjegavaju pretovarom u Kanadi i mijenjanjem sastava mješavine. Postojanje takve prakse ukazuje na to da postoji interes nekih proizvođača iz SAD-a za ulazak na tržište Unije čak i nakon uvođenja mjera, te se to smatra pokazateljem privlačnosti tržišta Unije za proizvođače biodizela iz SAD-a. |
| --- | --- |

(146)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 1., utvrđeno je da se antisubvencijske mjere uvedene 2009. izbjegavaju pretovarom u Kanadi i mijenjanjem sastava mješavine. Postojanje takve prakse ukazuje na to da postoji interes nekih proizvođača iz SAD-a za ulazak na tržište Unije čak i nakon uvođenja mjera, te se to smatra pokazateljem privlačnosti tržišta Unije za proizvođače biodizela iz SAD-a.

4.7.   Zaključak

Zaključak

| (147) | S obzirom na prethodna razmatranja Komisija je zaključila da se subvencioniranje nastavilo. S obzirom na znatni rezervni kapacitet industrije biodizela SAD-a i privlačnost tržišta Unije u smislu veličine i prodajne cijene, a posebno s obzirom na razinu cijena po kojima SAD izvozi u treće zemlje, Komisija je utvrdila da će proizvođači biodizela iz SAD-a vjerojatno nastaviti izvoziti biodizel po subvencioniranim cijenama na tržište Unije u velikom obujmu ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(147)

S obzirom na prethodna razmatranja Komisija je zaključila da se subvencioniranje nastavilo. S obzirom na znatni rezervni kapacitet industrije biodizela SAD-a i privlačnost tržišta Unije u smislu veličine i prodajne cijene, a posebno s obzirom na razinu cijena po kojima SAD izvozi u treće zemlje, Komisija je utvrdila da će proizvođači biodizela iz SAD-a vjerojatno nastaviti izvoziti biodizel po subvencioniranim cijenama na tržište Unije u velikom obujmu ako se dopusti istek mjera.

5.   ŠTETA

ŠTETA

5.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (148) | Prema podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva istovjetni proizvod proizvodilo je 49 proizvođača u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(148)

Prema podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva istovjetni proizvod proizvodilo je 49 proizvođača u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe.

| (149) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 14 milijuna tona. Komisija je utvrdila tu vrijednost na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak koji čini 17,5 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(149)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 14 milijuna tona. Komisija je utvrdila tu vrijednost na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak koji čini 17,5 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

5.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (150) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju podataka koje je dostavila industrija i podataka o uvozu iz baze podataka Comext. |
| --- | --- |

(150)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju podataka koje je dostavila industrija i podataka o uvozu iz baze podataka Comext.

| (151) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Potrošnja u Uniji (u tonama)
   (42) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama) | 13 843 702 | 15 444 700 | 15 762 282 | 16 955 685 |
| Indeks | 100 | 112 | 114 | 122 |
| Izvor: podaci industrije Unije, Comext. |

(151)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Potrošnja u Uniji (u tonama)
   (42)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

42

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)

13 843 702

15 444 700

15 762 282

16 955 685

Indeks

Indeks

100

100

112

112

114

114

122

122

Izvor: podaci industrije Unije, Comext.

Izvor:

| (152) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije potrošnja biodizela u Uniji, izračunana kao zbroj uvoza biodizela i ukupne prodaje industrije Unije na tržištu EU-a, povećala se za 22 %, odnosno s 13,8 milijuna tona 2017. na 16,9 milijuna tona. |
| --- | --- |

(152)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije potrošnja biodizela u Uniji, izračunana kao zbroj uvoza biodizela i ukupne prodaje industrije Unije na tržištu EU-a, povećala se za 22 %, odnosno s 13,8 milijuna tona 2017. na 16,9 milijuna tona.

5.3.   Uvoz predmetnog proizvoda iz SAD-a

Uvoz predmetnog proizvoda iz SAD-a

5.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (153) | Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva za domaću prodaju industrije Unije i baze podataka Comext za podatke o trgovini. |
| --- | --- |

(153)

Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva za domaću prodaju industrije Unije i baze podataka Comext za podatke o trgovini.

| (154) | Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Obujam uvoza (u tonama), tržišni udio i cijene
   (43) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama) | 176 | 2 339 | 139 | 156 |
| Indeks | 100 | 1 329 | 79 | 89 |
| Tržišni udio | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 243 | 972 | 1 269 | 1 812 |
| Indeks | 100 | 78 | 102 | 146 |
| Izvor: Comext, podaci o prodaji industrije Unije za izračun tržišnog udjela. |

(154)

Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Obujam uvoza (u tonama), tržišni udio i cijene
   (43)

Obujam uvoza (u tonama), tržišni udio i cijene

43

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama)

176

2 339

139

156

Indeks

Indeks

100

100

1 329

1 329

79

79

89

89

Tržišni udio

0 %

0 %

0 %

0 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 243

972

1 269

1 812

Indeks

Indeks

100

100

78

78

102

102

146

146

Izvor: Comext, podaci o prodaji industrije Unije za izračun tržišnog udjela.

Izvor:

| (155) | Od uvođenja mjera 2009. uvoz iz SAD-a praktički je prestao te je iznosio svega 156 tona tijekom RIPR-a (u usporedbi s više od 1 137 000 tona tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka). S obzirom na zanemarive uvozne količine prosječne cijene nisu se mogle smatrati reprezentativnima. |
| --- | --- |

(155)

Od uvođenja mjera 2009. uvoz iz SAD-a praktički je prestao te je iznosio svega 156 tona tijekom RIPR-a (u usporedbi s više od 1 137 000 tona tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka). S obzirom na zanemarive uvozne količine prosječne cijene nisu se mogle smatrati reprezentativnima.

5.3.2.   Cijene i sniženje cijena

Cijene i sniženje cijena

| (156) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo nije bilo uvoza biodizela iz SAD-a u Uniju koji bi se mogao upotrijebiti kao pouzdana osnova za izračun sniženja cijena. |
| --- | --- |

(156)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo nije bilo uvoza biodizela iz SAD-a u Uniju koji bi se mogao upotrijebiti kao pouzdana osnova za izračun sniženja cijena.

| (157) | Komisija je stoga sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila uspoređujući:






  (1) | ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijena franko tvornica (771 EUR po toni); i |
| --- | --- | --- |

(157)

Komisija je stoga sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila uspoređujući:

(1)

ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijena franko tvornica (771 EUR po toni); i

| (2) | prosječnu izvoznu cijenu proizvođača iz SAD-a u treće zemlje, primjereno prilagođenu s obzirom na troškove prijevoza u Uniju i carine EU-a (721 EUR po toni – vidjeti uvodnu izjavu 144.). |
| --- | --- |

(2)

prosječnu izvoznu cijenu proizvođača iz SAD-a u treće zemlje, primjereno prilagođenu s obzirom na troškove prijevoza u Uniju i carine EU-a (721 EUR po toni – vidjeti uvodnu izjavu 144.).

| (158) | Rezultat usporedbe bilo je sniženje cijena od 6,4 %. |
| --- | --- |

(158)

Rezultat usporedbe bilo je sniženje cijena od 6,4 %.

5.3.3.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

Uvoz iz ostalih trećih zemalja

| (159) | Tijekom RIPR-a uvoz iz trećih zemalja iznosio je 3 750 000 tona ili približno 22 % ukupne potrošnje u Uniji. Glavni izvori uvoza biodizela osim SAD-a bili su Argentina (24 % uvoza EU-a), Malezija (18 %), Singapur (13 %) i Indonezija (5 %). |
| --- | --- |

(159)

Tijekom RIPR-a uvoz iz trećih zemalja iznosio je 3 750 000 tona ili približno 22 % ukupne potrošnje u Uniji. Glavni izvori uvoza biodizela osim SAD-a bili su Argentina (24 % uvoza EU-a), Malezija (18 %), Singapur (13 %) i Indonezija (5 %).

| (160) | (Zbirni) obujam uvoza te tržišni udio i cijene za uvoz biodizela iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Uvoz iz trećih zemalja
   (44)











  Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Obujam (u tonama) | 355 782 | 1 467 325 | 873 325 | 905 781 |
| | Indeks | 100 | 412 | 245 | 255 |
| Tržišni udio | 3 % | 10 % | 6 % | 5 % |
| Prosječna cijena
  EUR/tona | 635 | 620 | 707 | 728 |
| Indeks | 100 | 98 | 111 | 115 |
| Malezija | Obujam (u tonama) | 335 769 | 388 615 | 731 679 | 679 860 |
| | Indeks | 100 | 116 | 218 | 202 |
| Tržišni udio | 2 % | 3 % | 5 % | 4 % |
| Prosječna cijena
  EUR/tona | 952 | 813 | 669 | 730 |
| Indeks | 100 | 85 | 70 | 77 |
| Indonezija | Obujam (u tonama) | 24 984 | 777 992 | 743 456 | 195 858 |
| | Indeks | 100 | 3 114 | 2 976 | 784 |
| Tržišni udio | 0 % | 5 % | 5 % | 1 % |
| Prosječna cijena
  EUR/tona | 803 | 671 | 636 | 665 |
| Indeks | 100 | 84 | 79 | 83 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | 822 027 | 820 093 | 1 450 938 | 1 983 471 |
| | Indeks | 100 | 100 | 177 | 241 |
| Tržišni udio | 6 % | 5 % | 9 % | 12 % |
| Prosječna cijena
  EUR/tona | 662 | 723 | 829 | 874 |
| Indeks | 100 | 109 | 125 | 132 |
| Ukupno sve treće zemlje osim SAD-a | Obujam (u tonama) | 1 538 562 | 3 454 050 | 3 799 448 | 3 765 041 |
| | Indeks | 100 | 224 | 247 | 245 |
| Tržišni udio | 11 % | 22 % | 24 % | 22 % |
| Prosječna cijena
  EUR/tona | 721 | 678 | 732 | 802 |
| Indeks | 100 | 94 | 102 | 111 |
| Izvor: COMEXT, podaci o prodaji industrije Unije za izračun tržišnog udjela. |

(160)

(Zbirni) obujam uvoza te tržišni udio i cijene za uvoz biodizela iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvoz iz trećih zemalja
   (44)

Uvoz iz trećih zemalja

44

Zemlja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Argentina

Obujam (u tonama)

355 782

1 467 325

873 325

905 781

Indeks

Indeks

100

100

412

412

245

245

255

255

Tržišni udio

3 %

10 %

6 %

5 %

Prosječna cijena

EUR/tona

635

620

707

728

Indeks

Indeks

100

100

98

98

111

111

115

115

Malezija

Obujam (u tonama)

335 769

388 615

731 679

679 860

Indeks

Indeks

100

100

116

116

218

218

202

202

Tržišni udio

2 %

3 %

5 %

4 %

Prosječna cijena

EUR/tona

952

813

669

730

Indeks

Indeks

100

100

85

85

70

70

77

77

Indonezija

Obujam (u tonama)

24 984

777 992

743 456

195 858

Indeks

Indeks

100

100

3 114

3 114

2 976

2 976

784

784

Tržišni udio

0 %

5 %

5 %

1 %

Prosječna cijena

EUR/tona

803

671

636

665

Indeks

Indeks

100

100

84

84

79

79

83

83

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

822 027

820 093

1 450 938

1 983 471

Indeks

Indeks

100

100

100

100

177

177

241

241

Tržišni udio

6 %

5 %

9 %

12 %

Prosječna cijena

EUR/tona

662

723

829

874

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

132

132

Ukupno sve treće zemlje osim SAD-a

Obujam (u tonama)

1 538 562

3 454 050

3 799 448

3 765 041

Indeks

Indeks

100

100

224

224

247

247

245

245

Tržišni udio

11 %

22 %

24 %

22 %

Prosječna cijena

EUR/tona

721

678

732

802

Indeks

Indeks

100

100

94

94

102

102

111

111

Izvor: COMEXT, podaci o prodaji industrije Unije za izračun tržišnog udjela.

Izvor:

| (161) | Pristojbe na uvoz iz Argentine i Indonezije, dviju glavnih zemalja izvoznica biodizela, ukinute su 2018. Kao posljedica toga, uvoz iz trećih zemalja povećao se 2018. i ostao na razini od približno 3,8 milijuna tona 2019. i tijekom RIPR-a. Uvoz iz trećih zemalja osim SAD-a općenito se povećao za 145 % tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, njihov se tržišni udio povećao s 11 % na 22 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(161)

Pristojbe na uvoz iz Argentine i Indonezije, dviju glavnih zemalja izvoznica biodizela, ukinute su 2018. Kao posljedica toga, uvoz iz trećih zemalja povećao se 2018. i ostao na razini od približno 3,8 milijuna tona 2019. i tijekom RIPR-a. Uvoz iz trećih zemalja osim SAD-a općenito se povećao za 145 % tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, njihov se tržišni udio povećao s 11 % na 22 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (162) | Kad je riječ o cijenama, situacija se razlikuje od zemlje do zemlje. |
| --- | --- |

(162)

Kad je riječ o cijenama, situacija se razlikuje od zemlje do zemlje.

| (163) | Kad je riječ o Argentini, glavnom izvoru uvoza, Komisija je u veljači 2019. uvela konačne antisubvencijske mjere na uvoz biodizela iz te zemlje te je istodobno donijela odluku o prihvaćanju obveza u pogledu održivih cijena (u nastavku: „obveze”) od osam argentinskih proizvođača i argentinske komore za biogoriva (CARBIO). To je dovelo do znatnog povećanja cijena u 2019. (za 14 % u usporedbi s 2018.) i tijekom RIPR-a (za 17 % u usporedbi s 2018.). |
| --- | --- |

(163)

Kad je riječ o Argentini, glavnom izvoru uvoza, Komisija je u veljači 2019. uvela konačne antisubvencijske mjere na uvoz biodizela iz te zemlje te je istodobno donijela odluku o prihvaćanju obveza u pogledu održivih cijena (u nastavku: „obveze”) od osam argentinskih proizvođača i argentinske komore za biogoriva (CARBIO). To je dovelo do znatnog povećanja cijena u 2019. (za 14 % u usporedbi s 2018.) i tijekom RIPR-a (za 17 % u usporedbi s 2018.).

| (164) | Kad je riječ o Indoneziji i Maleziji, cijene su se smanjivale. Istodobno su se znatno povećavale cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja. Prosječne prodajne cijene uvoza iz trećih zemalja osim SAD-a ukupno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja za 11 %. Taj je trend u skladu s opaženim kretanjem uvoza iz predmetnih zemalja u skladu s prethodnom tablicom 3. Međutim, kretanje cijena razlikuje se u usporedbi s prodajnim cijenama industrije Unije na tržištu Unije u tablici 8. u nastavku. Cijene proizvođača iz Unije u uzorku bile su u padu, u skladu sa smanjenjem troškova proizvodnje. Posljedica toga je smanjenje razlike u cijenama između izvoznika iz trećih zemalja i proizvođača iz Unije u uzorku, čime se povećala konkurentnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(164)

Kad je riječ o Indoneziji i Maleziji, cijene su se smanjivale. Istodobno su se znatno povećavale cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja. Prosječne prodajne cijene uvoza iz trećih zemalja osim SAD-a ukupno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja za 11 %. Taj je trend u skladu s opaženim kretanjem uvoza iz predmetnih zemalja u skladu s prethodnom tablicom 3. Međutim, kretanje cijena razlikuje se u usporedbi s prodajnim cijenama industrije Unije na tržištu Unije u tablici 8. u nastavku. Cijene proizvođača iz Unije u uzorku bile su u padu, u skladu sa smanjenjem troškova proizvodnje. Posljedica toga je smanjenje razlike u cijenama između izvoznika iz trećih zemalja i proizvođača iz Unije u uzorku, čime se povećala konkurentnost industrije Unije.

5.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

5.4.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (165) | Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(165)

Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (166) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., proveden je odabir uzorka radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(166)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., proveden je odabir uzorka radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

| (167) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Ocijenila je makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije i drugih sektorskih makroekonomskih podataka, kao što su podaci FAO-a i OECD-a. Mikroekonomske pokazatelje ocijenila je na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(167)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Ocijenila je makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije i drugih sektorskih makroekonomskih podataka, kao što su podaci FAO-a i OECD-a. Mikroekonomske pokazatelje ocijenila je na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (168) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina subvencijske marže i oporavak od prethodnog subvencioniranja. |
| --- | --- |

(168)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina subvencijske marže i oporavak od prethodnog subvencioniranja.

| (169) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(169)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

5.4.2.   Makroekonomski pokazatelji (45)

Makroekonomski pokazatelji

45

5.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (170) | Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 5.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 12 639 715 | 13 166 083 | 13 931 438 | 13 984 220 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 111 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 16 047 231 | 16 707 893 | 16 862 595 | 17 529 047 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Iskorištenost kapaciteta | 79 % | 79 % | 83 % | 80 % |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 101 |
| Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku. |

(170)

Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje (u tonama)

12 639 715

13 166 083

13 931 438

13 984 220

Indeks

Indeks

100

100

104

104

110

110

111

111

Proizvodni kapacitet (u tonama)

16 047 231

16 707 893

16 862 595

17 529 047

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

109

109

Iskorištenost kapaciteta

79 %

79 %

83 %

80 %

Indeks

Indeks

100

100

100

100

105

105

101

101

Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (171) | Proizvodnja Unije povećala se s 12,6 milijuna tona 2017. na 14,0 milijuna tona tijekom RIPR-a, što je povećanje za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. U situaciji povećanja potrošnje za 22 % tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pozitivno je odgovorila povećanjem svoje proizvodnje. |
| --- | --- |

(171)

Proizvodnja Unije povećala se s 12,6 milijuna tona 2017. na 14,0 milijuna tona tijekom RIPR-a, što je povećanje za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. U situaciji povećanja potrošnje za 22 % tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pozitivno je odgovorila povećanjem svoje proizvodnje.

| (172) | Istodobno se proizvodni kapacitet povećao za 9 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegnuo 17,5 milijuna tona tijekom RIPR-a. Industrija Unije razvija svoj kapacitet za odgovor na rastuću potražnju. Prema jednom izvješću (46) to se proširenje kapaciteta uglavnom odnosi na proizvodnju biljnog ulja obrađenog vodikom (HVO). |
| --- | --- |

(172)

Istodobno se proizvodni kapacitet povećao za 9 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegnuo 17,5 milijuna tona tijekom RIPR-a. Industrija Unije razvija svoj kapacitet za odgovor na rastuću potražnju. Prema jednom izvješću (46) to se proširenje kapaciteta uglavnom odnosi na proizvodnju biljnog ulja obrađenog vodikom (HVO).

46

| (173) | Kao rezultat istodobnog povećanja proizvodnje i proizvodnog kapaciteta, iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja bila je stabilna i iznosila oko 80 %. |
| --- | --- |

(173)

Kao rezultat istodobnog povećanja proizvodnje i proizvodnog kapaciteta, iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja bila je stabilna i iznosila oko 80 %.

5.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (174) | Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 12 305 049 | 11 988 560 | 11 962 754 | 13 190 560 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 107 |
| Tržišni udio | 89 % | 78 % | 76 % | 78 % |
| Indeks | 100 | 87 | 85 | 88 |
| Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku. |

(174)

Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

12 305 049

11 988 560

11 962 754

13 190 560

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

107

107

Tržišni udio

89 %

78 %

76 %

78 %

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

88

88

Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (175) | Industrija Unije povećala je svoju prodaju na tržištu Unije s 12,3 milijuna tona 2017. na 13,2 milijuna tona tijekom RIPR-a (+ 7 %). |
| --- | --- |

(175)

Industrija Unije povećala je svoju prodaju na tržištu Unije s 12,3 milijuna tona 2017. na 13,2 milijuna tona tijekom RIPR-a (+ 7 %).

| (176) | Budući da se potrošnja u Uniji povećala za 22 %, zbog manjeg povećanja stvarnog obujma prodaje, tržišni udio industrije Unije smanjio se s otprilike 89 % 2017. na 78 % tijekom RIPR-a. To smanjenje tržišnog udjela povezano je s povećanjem uvoza iz trećih zemalja, posebno počevši od 2018. (uvodna izjava 161.). |
| --- | --- |

(176)

Budući da se potrošnja u Uniji povećala za 22 %, zbog manjeg povećanja stvarnog obujma prodaje, tržišni udio industrije Unije smanjio se s otprilike 89 % 2017. na 78 % tijekom RIPR-a. To smanjenje tržišnog udjela povezano je s povećanjem uvoza iz trećih zemalja, posebno počevši od 2018. (uvodna izjava 161.).

5.4.2.3.   Rast

Rast

| (177) | Brojni pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, zaposlenost) upućuju na pozitivan rast industrije Unije tijekom tog razdoblja. Međutim, taj je rast umjeren u usporedbi s kretanjem potrošnje biodizela tijekom istog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije zapravo se smanjio tijekom referentnog razdoblja. |
| --- | --- |

(177)

Brojni pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, zaposlenost) upućuju na pozitivan rast industrije Unije tijekom tog razdoblja. Međutim, taj je rast umjeren u usporedbi s kretanjem potrošnje biodizela tijekom istog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije zapravo se smanjio tijekom referentnog razdoblja.

5.4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (178) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Zaposlenost i produktivnost | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 2 643 | 3 126 | 3 527 | 3 909 |
| Indeks | 100 | 118 | 133 | 148 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 4 782 | 4 211 | 3 950 | 3 577 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 75 |
| Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku. |

(178)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

2 643

3 126

3 527

3 909

Indeks

Indeks

100

100

118

118

133

133

148

148

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

4 782

4 211

3 950

3 577

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

75

75

Izvor: informacije koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (179) | Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost se povećala s 2 643 na 3 909, tj. za 48 %. |
| --- | --- |

(179)

Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost se povećala s 2 643 na 3 909, tj. za 48 %.

| (180) | Proizvodnja se povećala u manjoj mjeri (+ 11 %), što se očitovalo u smanjenju produktivnosti (–25 %). |
| --- | --- |

(180)

Proizvodnja se povećala u manjoj mjeri (+ 11 %), što se očitovalo u smanjenju produktivnosti (–25 %).

5.4.2.5.   Visina iznosa subvencija i oporavak od subvencioniranja

Visina iznosa subvencija i oporavak od subvencioniranja

| (181) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 155., uvoz biodizela praktički je prestao nakon uvođenja kompenzacijskih mjera te tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije praktički nije bilo subvencioniranog uvoza iz SAD-a. Stoga se pun opseg subvencioniranja nije mogao procijeniti na temelju stvarnih podataka te je procijenjeno da je i dalje znatno iznad razine de minimis. Ispitni postupak stoga je bio usmjeren na vjerojatnost ponavljanja subvencioniranja u slučaju stavljanja kompenzacijskih mjera izvan snage. |
| --- | --- |

(181)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 155., uvoz biodizela praktički je prestao nakon uvođenja kompenzacijskih mjera te tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije praktički nije bilo subvencioniranog uvoza iz SAD-a. Stoga se pun opseg subvencioniranja nije mogao procijeniti na temelju stvarnih podataka te je procijenjeno da je i dalje znatno iznad razine de minimis. Ispitni postupak stoga je bio usmjeren na vjerojatnost ponavljanja subvencioniranja u slučaju stavljanja kompenzacijskih mjera izvan snage.

de minimis

| (182) | U prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera industrija Unije pokazala je znakove oporavka od učinaka prethodnog subvencioniranja. Tijekom razmatranog razdoblja aktualnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera nastavio se proces oporavka, kako su pokazala povoljna kretanja glavnih pokazatelja štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(182)

U prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera industrija Unije pokazala je znakove oporavka od učinaka prethodnog subvencioniranja. Tijekom razmatranog razdoblja aktualnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera nastavio se proces oporavka, kako su pokazala povoljna kretanja glavnih pokazatelja štete za industriju Unije.

5.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji (47)

Mikroekonomski pokazatelji

47

5.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (183) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prodajne cijene u Uniji | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona) | 834 | 801 | 771 | 771 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 92 |
| Prosječna cijena biljnih ulja (indeks) | 100 | 86 | 81 | 86 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 828 | 778 | 760 | 755 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 91 |
| Izvor: društva u uzorku, FAO za indeks cijena biljnog ulja. |

(183)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona)

834

801

771

771

Indeks

Indeks

100

100

96

96

92

92

92

92

Prosječna cijena biljnih ulja (indeks)

100

86

81

86

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

828

778

760

755

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

91

91

Izvor: društva u uzorku, FAO za indeks cijena biljnog ulja.

Izvor:

| (184) | Tijekom razmatranog razdoblja trošak proizvodnje smanjio se za 9 % (s 828 EUR po toni na 755 EUR po toni). To je djelomično posljedica smanjenja cijene biljnih ulja tijekom tog razdoblja. Iako se ne proizvode sva biogoriva od biljnih ulja, cijena biljnih ulja dobar je pokazatelj cijene glavnog ulaznog elementa za proizvodnju biodizela. |
| --- | --- |

(184)

Tijekom razmatranog razdoblja trošak proizvodnje smanjio se za 9 % (s 828 EUR po toni na 755 EUR po toni). To je djelomično posljedica smanjenja cijene biljnih ulja tijekom tog razdoblja. Iako se ne proizvode sva biogoriva od biljnih ulja, cijena biljnih ulja dobar je pokazatelj cijene glavnog ulaznog elementa za proizvodnju biodizela.

| (185) | Prosječna prodajna cijena smanjila se za 8 %, s 834 EUR po toni 2017. na 771 EUR po toni tijekom RIPR-a. To se može povezati s opaženim smanjenjem cijene proizvodnje (vidjeti uvodne izjave 183. i 184.). |
| --- | --- |

(185)

Prosječna prodajna cijena smanjila se za 8 %, s 834 EUR po toni 2017. na 771 EUR po toni tijekom RIPR-a. To se može povezati s opaženim smanjenjem cijene proizvodnje (vidjeti uvodne izjave 183. i 184.).

5.4.3.2.   Troškovi rada

Troškovi rada

| (186) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 63 785 | 70 533 | 72 306 | 72 533 |
| Indeks | 100 | 111 | 113 | 114 |
| Izvor: društva u uzorku. |

(186)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

63 785

70 533

72 306

72 533

Indeks

Indeks

100

100

111

111

113

113

114

114

Izvor: društva u uzorku.

Izvor:

| (187) | Prosječni troškovi rada u društvima u uzorku povećali su se za 14 % tijekom RIPR-a. Učinak te razlike prilično je malen s obzirom na to da troškovi rada čine samo oko 3 % ukupnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(187)

Prosječni troškovi rada u društvima u uzorku povećali su se za 14 % tijekom RIPR-a. Učinak te razlike prilično je malen s obzirom na to da troškovi rada čine samo oko 3 % ukupnog troška proizvodnje.

5.4.3.3.   Zalihe

Zalihe

| (188) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 99 868 | 126 345 | 124 567 | 114 216 |
| Indeks | 100 | 127 | 125 | 114 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 0,8 % | 1,0 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Indeks | 100 | 121 | 113 | 103 |
| Izvor: društva u uzorku. |

(188)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe (u tonama)

99 868

126 345

124 567

114 216

Indeks

Indeks

100

100

127

127

125

125

114

114

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

0,8 %

1,0 %

0,9 %

0,8 %

Indeks

Indeks

100

100

121

121

113

113

103

103

Izvor: društva u uzorku.

Izvor:

| (189) | Razina zaliha bila je stabilna i iznosila je otprilike 1 % proizvodnje. To je vrlo nizak omjer, koji upućuje na to da industrija može raditi na temelju potražnje i u roku te ograničiti zalihe. To je potrebno i kako bi se izbjegla degradacija biodizela. |
| --- | --- |

(189)

Razina zaliha bila je stabilna i iznosila je otprilike 1 % proizvodnje. To je vrlo nizak omjer, koji upućuje na to da industrija može raditi na temelju potražnje i u roku te ograničiti zalihe. To je potrebno i kako bi se izbjegla degradacija biodizela.

5.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (190) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 0,96 % | 2,13 % | 1,78 % | 2,84 % |
| Indeks | 100 | 223 | 186 | 297 |
| Novčani tok (EUR) | 45 139 254 | 10 723 312 | 54 431 877 | 58 021 678 |
| Indeks | 100 | 24 | 121 | 129 |
| Ulaganja (EUR) | 40 430 425 | 20 634 073 | 34 169 705 | 17 028 015 |
| Indeks | 100 | 51 | 85 | 42 |
| Povrat ulaganja | 22 % | 29 % | 25 % | 44 % |
| Indeks | 100 | 128 | 112 | 198 |
| Izvor: društva u uzorku. |

(190)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

0,96 %

2,13 %

1,78 %

2,84 %

Indeks

Indeks

100

100

223

223

186

186

297

297

Novčani tok (EUR)

45 139 254

10 723 312

54 431 877

58 021 678

Indeks

Indeks

100

100

24

24

121

121

129

129

Ulaganja (EUR)

40 430 425

20 634 073

34 169 705

17 028 015

Indeks

Indeks

100

100

51

51

85

85

42

42

Povrat ulaganja

22 %

29 %

25 %

44 %

Indeks

Indeks

100

100

128

128

112

112

198

198

Izvor: društva u uzorku.

Izvor:

| (191) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je ostala na niskoj razini. Međutim, vidljivo je blago pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, uz povećanje s 1 % na 3 %. To je povezano sa smanjenjem troška proizvodnje za društva u uzorku (–9 %). Međutim, iza tog prosjeka krije se velika razlika među proizvođačima iz Unije u uzorku, pri čemu neka društva uopće ne ostvaruju dobit. |
| --- | --- |

(191)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je ostala na niskoj razini. Međutim, vidljivo je blago pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, uz povećanje s 1 % na 3 %. To je povezano sa smanjenjem troška proizvodnje za društva u uzorku (–9 %). Međutim, iza tog prosjeka krije se velika razlika među proizvođačima iz Unije u uzorku, pri čemu neka društva uopće ne ostvaruju dobit.

| (192) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka bilo je pozitivno prema kraju razmatranog razdoblja (2019. i u prvoj polovini 2020.), ali je 2018. došlo do naglog pada novčanog toka. Na taj je pad 2018. uglavnom utjecala specifična situacija samo jednog društva u uzorku, koje posluje po posebnom poslovnom modelu, dok je za druga dva društva u uzorku kretanje bilo prilično stabilno. |
| --- | --- |

(192)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka bilo je pozitivno prema kraju razmatranog razdoblja (2019. i u prvoj polovini 2020.), ali je 2018. došlo do naglog pada novčanog toka. Na taj je pad 2018. uglavnom utjecala specifična situacija samo jednog društva u uzorku, koje posluje po posebnom poslovnom modelu, dok je za druga dva društva u uzorku kretanje bilo prilično stabilno.

| (193) | Ulaganja društava u uzorku ne pokazuju jasno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganjem ili izostankom ulaganja određenog društva u uzorku razina ulaganja može se povećavati ili smanjivati iz godine u godinu. Ulaganja su činila oko 1–2 % prometa tijekom razmatranog razdoblja, što je neznatan udio. |
| --- | --- |

(193)

Ulaganja društava u uzorku ne pokazuju jasno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganjem ili izostankom ulaganja određenog društva u uzorku razina ulaganja može se povećavati ili smanjivati iz godine u godinu. Ulaganja su činila oko 1–2 % prometa tijekom razmatranog razdoblja, što je neznatan udio.

| (194) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretala se pozitivno u razmatranom razdoblju i ostala visoka tijekom RIPR-a. Međutim, ta visoka stopa povrata ulaganja uglavnom je povezana s niskom neto knjigovodstvenom vrijednošću ulaganja, a ne s visokom dobiti. |
| --- | --- |

(194)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretala se pozitivno u razmatranom razdoblju i ostala visoka tijekom RIPR-a. Međutim, ta visoka stopa povrata ulaganja uglavnom je povezana s niskom neto knjigovodstvenom vrijednošću ulaganja, a ne s visokom dobiti.

5.4.4.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (195) | Tijekom razmatranog razdoblja, u kontekstu gotovo nepostojećeg uvoza iz SAD-a, obujam uvoza iz trećih zemalja znatno se povećao (za 145 %), ali se povećala i njegova cijena (za 11 %). Istodobno su se cijene industrije Unije smanjile (za 8 %) u skladu sa smanjenjem troškova proizvodnje (za 9 %). Stoga se razlika u cijenama između izvoznika iz trećih zemalja i proizvođača iz Unije u uzorku smanjila, čime se povećala konkurentnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(195)

Tijekom razmatranog razdoblja, u kontekstu gotovo nepostojećeg uvoza iz SAD-a, obujam uvoza iz trećih zemalja znatno se povećao (za 145 %), ali se povećala i njegova cijena (za 11 %). Istodobno su se cijene industrije Unije smanjile (za 8 %) u skladu sa smanjenjem troškova proizvodnje (za 9 %). Stoga se razlika u cijenama između izvoznika iz trećih zemalja i proizvođača iz Unije u uzorku smanjila, čime se povećala konkurentnost industrije Unije.

| (196) | Općenito, pokazatelji štete upućuju na pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, posebno u pogledu proizvodnje (+ 11 %), proizvodnog kapaciteta (+ 9 %) i prodaje (+ 7 %), te upućuju na to da se industrija biodizela u Uniji polako oporavlja od prethodne štete. Analiza pokazatelja štete pokazuje da industrija Unije trenutačno ne trpi materijalnu štetu. Međutim, neki pokazatelji, posebno niska profitabilnost (≤ 3 %), upućuju na to da je ona ipak još uvijek gospodarski osjetljiva. |
| --- | --- |

(196)

Općenito, pokazatelji štete upućuju na pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja, posebno u pogledu proizvodnje (+ 11 %), proizvodnog kapaciteta (+ 9 %) i prodaje (+ 7 %), te upućuju na to da se industrija biodizela u Uniji polako oporavlja od prethodne štete. Analiza pokazatelja štete pokazuje da industrija Unije trenutačno ne trpi materijalnu štetu. Međutim, neki pokazatelji, posebno niska profitabilnost (≤ 3 %), upućuju na to da je ona ipak još uvijek gospodarski osjetljiva.

| (197) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 8. stavka 4. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(197)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 8. stavka 4. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

6.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

| (198) | Komisija je u skladu s člankom 18. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila je li vjerojatno da će se šteta koja je izvorno nastala zbog subvencioniranog uvoza iz SAD-a u slučaju isteka mjera ponoviti. |
| --- | --- |

(198)

Komisija je u skladu s člankom 18. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila je li vjerojatno da će se šteta koja je izvorno nastala zbog subvencioniranog uvoza iz SAD-a u slučaju isteka mjera ponoviti.

| (199) | Komisija je u tom pogledu ispitala proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u SAD-u, vjerojatne razine cijena uvoza iz SAD-a u slučaju izostanka kompenzacijskih mjera te njihov utjecaj na industriju Unije, uključujući sniženje cijena u slučaju izostanka kompenzacijskih mjera. |
| --- | --- |

(199)

Komisija je u tom pogledu ispitala proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u SAD-u, vjerojatne razine cijena uvoza iz SAD-a u slučaju izostanka kompenzacijskih mjera te njihov utjecaj na industriju Unije, uključujući sniženje cijena u slučaju izostanka kompenzacijskih mjera.

6.1.   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u SAD-u

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u SAD-u

| (200) | Kako je opisano u prethodnom odjeljku 4.5.1., količine koje bi mogli izvoziti proizvođači biodizela iz SAD-a znatne su u usporedbi s veličinom tržišta Unije. Doista, rezervni kapaciteti iznose 18 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. Stoga je Komisija zaključila da su raspoloživi rezervni kapaciteti znatni. |
| --- | --- |

(200)

Kako je opisano u prethodnom odjeljku 4.5.1., količine koje bi mogli izvoziti proizvođači biodizela iz SAD-a znatne su u usporedbi s veličinom tržišta Unije. Doista, rezervni kapaciteti iznose 18 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. Stoga je Komisija zaključila da su raspoloživi rezervni kapaciteti znatni.

6.2.   Vjerojatne razine cijena uvoza iz SAD-a u slučaju izostanka kompenzacijskih mjera

Vjerojatne razine cijena uvoza iz SAD-a u slučaju izostanka kompenzacijskih mjera

| (201) | Kako je opisano u prethodnom odjeljku 4.5.3., na temelju trenutačnog cjenovnog ponašanja na izvoznim tržištima trećih zemalja proizvođači iz SAD-a izvozili su na svoja glavna tržišta trećih zemalja po cijenama nižima od domaćih cijena u SAD-u. Osim toga, kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 157. do 158., i te su cijene u prosjeku za 6,4 % niže od cijena industrije Unije na tržištu Unije. Stoga je, ako se uzme u obzir razina cijena izvoza iz SAD-a na tržišta ostalih trećih zemalja, izvoz u Uniju potencijalno mnogo privlačniji za izvoznike iz SAD-a. Osim toga, kako je prethodno navedeno u odjeljku 4.5.3., tržište Unije vrlo je privlačno jer je najveće na svijetu i jer na razini Unije i na nacionalnim razinama postoje poticaji za potrošnju biodizela. |
| --- | --- |

(201)

Kako je opisano u prethodnom odjeljku 4.5.3., na temelju trenutačnog cjenovnog ponašanja na izvoznim tržištima trećih zemalja proizvođači iz SAD-a izvozili su na svoja glavna tržišta trećih zemalja po cijenama nižima od domaćih cijena u SAD-u. Osim toga, kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 157. do 158., i te su cijene u prosjeku za 6,4 % niže od cijena industrije Unije na tržištu Unije. Stoga je, ako se uzme u obzir razina cijena izvoza iz SAD-a na tržišta ostalih trećih zemalja, izvoz u Uniju potencijalno mnogo privlačniji za izvoznike iz SAD-a. Osim toga, kako je prethodno navedeno u odjeljku 4.5.3., tržište Unije vrlo je privlačno jer je najveće na svijetu i jer na razini Unije i na nacionalnim razinama postoje poticaji za potrošnju biodizela.

6.3.   Vjerojatni utjecaj na industriju Unije

Vjerojatni utjecaj na industriju Unije

| (202) | Stoga bi, ako se dopusti istek mjera, znatan obujam subvencioniranog biodizela iz SAD-a vršio vrlo snažan pritisak u smislu sniženja cijena Unije i znatno bi utjecao na gospodarsko stanje industrije Unije. Kao rezultat toga, vjerojatno je da bi se obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije smanjio, a mala dobit koju industrija trenutačno ostvaruje pretvorila u gubitke. |
| --- | --- |

(202)

Stoga bi, ako se dopusti istek mjera, znatan obujam subvencioniranog biodizela iz SAD-a vršio vrlo snažan pritisak u smislu sniženja cijena Unije i znatno bi utjecao na gospodarsko stanje industrije Unije. Kao rezultat toga, vjerojatno je da bi se obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije smanjio, a mala dobit koju industrija trenutačno ostvaruje pretvorila u gubitke.

| (203) | Komisija je dodatno procijenila moguć učinak uvoza primjenom dvaju mogućih scenarija u slučaju isteka mjera: 1. nagli porast uvoza iz SAD-a i 2. pad cijena u Uniji zbog povećane konkurencije, pri čemu su svi ostali čimbenici jednaki. |
| --- | --- |

(203)

Komisija je dodatno procijenila moguć učinak uvoza primjenom dvaju mogućih scenarija u slučaju isteka mjera: 1. nagli porast uvoza iz SAD-a i 2. pad cijena u Uniji zbog povećane konkurencije, pri čemu su svi ostali čimbenici jednaki.

| (204) | U prvom scenariju Komisija je izradila modele dviju mogućih razina uvoza iz SAD-a. Prema prvoj opciji uvoz iz SAD-a dosegnuo bi povijesni obujam (iz početnog RIP-a (48)) od 1,1 milijun tona. Kao posljedica povećanja uvoza iz SAD-a i posljedičnog smanjenja prodaje industrije Unije, profitabilnost industrije Unije smanjila bi se za 0,14 postotnih bodova, odnosno s +2,84 % na +2,70 %. U drugoj je opciji uzeto u obzir vrlo veliko povećanje veličine tržišta EU-a sa 6,6 milijuna tona tijekom početnog RIP-a na 17 milijuna tona tijekom RIPR-a (+ 158 %). U tom je kontekstu Komisija izradila model naglog porasta uvoza u kojem se primjenjuje tržišni udio SAD-a od 17,2 % kao i tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka. Ispostavilo se da bi se profitabilnost industrije Unije smanjila za 0,41 postotni bod, odnosno s +2,84 % na +2,43 %. U oba slučaja učinak naglog porasta uvoza iz SAD-a po stalnim cijenama može se opisati relativno umjerenim. To je povezano s visokim udjelom varijabilnih troškova u industriji biodizela. |
| --- | --- |

(204)

U prvom scenariju Komisija je izradila modele dviju mogućih razina uvoza iz SAD-a. Prema prvoj opciji uvoz iz SAD-a dosegnuo bi povijesni obujam (iz početnog RIP-a (48)) od 1,1 milijun tona. Kao posljedica povećanja uvoza iz SAD-a i posljedičnog smanjenja prodaje industrije Unije, profitabilnost industrije Unije smanjila bi se za 0,14 postotnih bodova, odnosno s +2,84 % na +2,70 %. U drugoj je opciji uzeto u obzir vrlo veliko povećanje veličine tržišta EU-a sa 6,6 milijuna tona tijekom početnog RIP-a na 17 milijuna tona tijekom RIPR-a (+ 158 %). U tom je kontekstu Komisija izradila model naglog porasta uvoza u kojem se primjenjuje tržišni udio SAD-a od 17,2 % kao i tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka. Ispostavilo se da bi se profitabilnost industrije Unije smanjila za 0,41 postotni bod, odnosno s +2,84 % na +2,43 %. U oba slučaja učinak naglog porasta uvoza iz SAD-a po stalnim cijenama može se opisati relativno umjerenim. To je povezano s visokim udjelom varijabilnih troškova u industriji biodizela.

48

| (205) | U drugom scenariju utvrđeno je da je učinak smanjenja cijena potencijalno vrlo štetan. U slučaju smanjenja cijena Unije na razinu izvoznih cijena SAD-a za treće zemlje (721 EUR po toni) dobit bi se smanjila s +2,84 % na –3,88 %. U slučaju smanjenja cijena Unije za 10 %, odnosno sa 771 EUR po toni na 694 EUR po toni, dobit bi se smanjila s +2,84 % na –7,94 %. U svakom slučaju, svako smanjenje cijena veće od –2,9 % svelo bi dobit industrije Unije na nulu. |
| --- | --- |

(205)

U drugom scenariju utvrđeno je da je učinak smanjenja cijena potencijalno vrlo štetan. U slučaju smanjenja cijena Unije na razinu izvoznih cijena SAD-a za treće zemlje (721 EUR po toni) dobit bi se smanjila s +2,84 % na –3,88 %. U slučaju smanjenja cijena Unije za 10 %, odnosno sa 771 EUR po toni na 694 EUR po toni, dobit bi se smanjila s +2,84 % na –7,94 %. U svakom slučaju, svako smanjenje cijena veće od –2,9 % svelo bi dobit industrije Unije na nulu.

| (206) | U stvarnosti, dopusti li se istek mjera, vrlo je vjerojatno da bi na tržištu došlo do kombinacije dvaju prethodno navedenih scenarija. Konkretno, moglo bi se očekivati da će znatne količine biodizela podrijetlom iz SAD-a ući na tržište Unije po nižim cijenama u odnosu na industriju Unije. Posljedično bi se smanjio tržišni udio industrije Unije i njezine cijene. To bi dovelo do znatnih gubitaka za industriju Unije. |
| --- | --- |

(206)

U stvarnosti, dopusti li se istek mjera, vrlo je vjerojatno da bi na tržištu došlo do kombinacije dvaju prethodno navedenih scenarija. Konkretno, moglo bi se očekivati da će znatne količine biodizela podrijetlom iz SAD-a ući na tržište Unije po nižim cijenama u odnosu na industriju Unije. Posljedično bi se smanjio tržišni udio industrije Unije i njezine cijene. To bi dovelo do znatnih gubitaka za industriju Unije.

6.4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

| (207) | Na temelju toga i uzimajući u obzir trenutačno osjetljivo stanje industrije Unije, Komisija je zaključila da bi nepostojanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja subvencioniranog uvoza iz SAD-a po štetnim cijenama te da bi se materijalna šteta vjerojatno ponovila. |
| --- | --- |

(207)

Na temelju toga i uzimajući u obzir trenutačno osjetljivo stanje industrije Unije, Komisija je zaključila da bi nepostojanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja subvencioniranog uvoza iz SAD-a po štetnim cijenama te da bi se materijalna šteta vjerojatno ponovila.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (208) | U skladu s člankom 31. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(208)

U skladu s člankom 31. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (209) | Dopusti li se istek postojećih mjera, industrija Unije definitivno će se suočiti s povećanom nepoštenom konkurencijom proizvođača biodizela iz SAD-a, što bi najvjerojatnije naglo zaustavilo oporavak industrije Unije koji je u tijeku. |
| --- | --- |

(209)

Dopusti li se istek postojećih mjera, industrija Unije definitivno će se suočiti s povećanom nepoštenom konkurencijom proizvođača biodizela iz SAD-a, što bi najvjerojatnije naglo zaustavilo oporavak industrije Unije koji je u tijeku.

| (210) | Komisija je stoga zaključila da bi nastavak mjera bio u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(210)

Komisija je stoga zaključila da bi nastavak mjera bio u interesu industrije Unije.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (211) | Nijedan uvoznik nije se usprotivio produljenju mjera. |
| --- | --- |

(211)

Nijedan uvoznik nije se usprotivio produljenju mjera.

| (212) | Društvo Shell Trading Rotterdam tvrdilo je da će se mjerama ograničiti ponuda na tržištu Unije, zbog čega će se povećati cijene. Navelo je i dostupnost biodizela na drugim tržištima. |
| --- | --- |

(212)

Društvo Shell Trading Rotterdam tvrdilo je da će se mjerama ograničiti ponuda na tržištu Unije, zbog čega će se povećati cijene. Navelo je i dostupnost biodizela na drugim tržištima.

| (213) | Čini se da mjere ne utječu znatno na uvoznike jer su dostupni alternativni izvori opskrbe. To dokazuje znatan tržišni udio uvoza iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(213)

Čini se da mjere ne utječu znatno na uvoznike jer su dostupni alternativni izvori opskrbe. To dokazuje znatan tržišni udio uvoza iz trećih zemalja.

| (214) | Komisija je stoga zaključila da nastavak mjera ne bi štetio interesima uvoznikâ. |
| --- | --- |

(214)

Komisija je stoga zaključila da nastavak mjera ne bi štetio interesima uvoznikâ.

7.3.   Interes korisnikâ

Interes korisnikâ

| (215) | Sudjelovanje korisnikâ u ispitnom postupku bilo je ograničeno. |
| --- | --- |

(215)

Sudjelovanje korisnikâ u ispitnom postupku bilo je ograničeno.

| (216) | Korisnik Preem, najveće poduzeće za opskrbu gorivom u Švedskoj, i društvo Valero Energy Ltd Ireland tvrdili su da će produljenje mjera biti izravna prepreka zelenom razvoju prometnog sektora u Europi. Društva Preem i Valero Energy Ltd Ireland posebno su zatražila da se HVO isključi iz trenutačnog opsega proizvoda jer očekuju manjak HVO-a u nadolazećim godinama. Društvo Valero Energy Ltd Ireland konkretno je uputilo na ciljeve Unije za energiju iz obnovljivih izvora za promet do 2030., tvrdeći da ti ciljevi neće biti ostvareni s obzirom na trenutačnu proizvodnju u Uniji. |
| --- | --- |

(216)

Korisnik Preem, najveće poduzeće za opskrbu gorivom u Švedskoj, i društvo Valero Energy Ltd Ireland tvrdili su da će produljenje mjera biti izravna prepreka zelenom razvoju prometnog sektora u Europi. Društva Preem i Valero Energy Ltd Ireland posebno su zatražila da se HVO isključi iz trenutačnog opsega proizvoda jer očekuju manjak HVO-a u nadolazećim godinama. Društvo Valero Energy Ltd Ireland konkretno je uputilo na ciljeve Unije za energiju iz obnovljivih izvora za promet do 2030., tvrdeći da ti ciljevi neće biti ostvareni s obzirom na trenutačnu proizvodnju u Uniji.

| (217) | Komisija je napomenula da proizvođači iz Unije imaju dovoljno kapaciteta da zadovolje trenutačnu potražnju, pa i rezervni kapacitet da po potrebi zadovolje buduće povećanje potražnje i potrebe za izvozom. Nadalje, bilo je prerano da bi se sa sigurnošću procijenilo hoće li biti nestašica 2030., posebno s obzirom na nedavna povećanja kapaciteta Unije. S obzirom na navedeno, Komisija bi mogla bolje procijeniti situaciju ako se od nje zatraži da provede reviziju nakon isteka mjera za pet godina. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(217)

Komisija je napomenula da proizvođači iz Unije imaju dovoljno kapaciteta da zadovolje trenutačnu potražnju, pa i rezervni kapacitet da po potrebi zadovolje buduće povećanje potražnje i potrebe za izvozom. Nadalje, bilo je prerano da bi se sa sigurnošću procijenilo hoće li biti nestašica 2030., posebno s obzirom na nedavna povećanja kapaciteta Unije. S obzirom na navedeno, Komisija bi mogla bolje procijeniti situaciju ako se od nje zatraži da provede reviziju nakon isteka mjera za pet godina. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (218) | Nema pokazatelja da su postojeće mjere koje su na snazi negativno utjecale na korisnike biodizela u Uniji, a posebno nema dokaza da su postojeće mjere negativno utjecale na njihovu profitabilnost. |
| --- | --- |

(218)

Nema pokazatelja da su postojeće mjere koje su na snazi negativno utjecale na korisnike biodizela u Uniji, a posebno nema dokaza da su postojeće mjere negativno utjecale na njihovu profitabilnost.

| (219) | Komisija je stoga zaključila da nastavak mjera ne bi štetio interesima korisnikâ. |
| --- | --- |

(219)

Komisija je stoga zaključila da nastavak mjera ne bi štetio interesima korisnikâ.

7.4.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (220) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga povezanih s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(220)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga povezanih s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a.

8.   KOMPENZACIJSKE MJERE

KOMPENZACIJSKE MJERE

| (221) | S obzirom na zaključke u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i štete, slijedi da bi u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe kompenzacijske pristojbe koje se primjenjuju na uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a, koje su uvedene Uredbom (EU) 2015/1519 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/675 (49), trebalo zadržati tijekom dodatnog razdoblja od pet godina. |
| --- | --- |

(221)

S obzirom na zaključke u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i štete, slijedi da bi u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe kompenzacijske pristojbe koje se primjenjuju na uvoz biodizela podrijetlom iz SAD-a, koje su uvedene Uredbom (EU) 2015/1519 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/675 (49), trebalo zadržati tijekom dodatnog razdoblja od pet godina.

49

| (222) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 2., kompenzacijske pristojbe na snazi za uvoz biodizela iz SAD-a proširene su kako bi se obuhvatio uvoz istog proizvoda poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, i uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(222)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 2., kompenzacijske pristojbe na snazi za uvoz biodizela iz SAD-a proširene su kako bi se obuhvatio uvoz istog proizvoda poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, i uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a.

| (223) | Kompenzacijske pristojbe koje je potrebno zadržati i dalje su proširene na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, te na biodizel u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(223)

Kompenzacijske pristojbe koje je potrebno zadržati i dalje su proširene na uvoz biodizela poslanog iz Kanade, neovisno o tome ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, te na biodizel u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz SAD-a.

| (224) | Proizvođači izvoznici iz Kanade koji su izuzeti od mjera, kako su proširene Uredbom (EU) 2015/1519 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/675, izuzimaju se i od mjera koje se uvode ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(224)

Proizvođači izvoznici iz Kanade koji su izuzeti od mjera, kako su proširene Uredbom (EU) 2015/1519 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2016/675, izuzimaju se i od mjera koje se uvode ovom Uredbom.

| (225) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe 2016/1036 (50). |
| --- | --- |

(225)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe 2016/1036 (50).

50

| (226) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe 2018/1046 (51), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca, |
| --- | --- |

(226)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe 2018/1046 (51), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca,

51

Službenog lista Europske unije

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, podrijetlom iz SAD-a, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201629), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001059, 3826001099) i ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009019).

2.   Utvrđuju se sljedeće fiksne stope konačne kompenzacijske pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. koji su proizvela društva navedena u nastavku:

| Društvo | Stopa kompenzacijske pristojbe u EUR po toni neto | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Trgovačka društva navedena u Prilogu I. | 219,4 | Vidjeti Prilog I. |
| Sva ostala društva | 237,0 | A999 |

Društvo

Stopa kompenzacijske pristojbe u EUR po toni neto

Dodatna oznaka TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Trgovačka društva navedena u Prilogu I.

219,4

Vidjeti Prilog I.

Sva ostala društva

237,0

A999

Kompenzacijska pristojba na mješavine primjenjuje se razmjerno masenom udjelu, u mješavini, ukupnog sadržaja monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla (udio biodizela).

3.   Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe određene za društva navedena u stavku 2. jest predočenje valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

Članak 2.

1.   Konačna kompenzacijska pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”, kako je utvrđena u članku 1. stavku 2., proširuje se na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, poslanih iz Kanade, neovisno o tome imaju li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209821), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009121), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009921), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194321), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194621), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194721), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201121), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201621), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999210), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001020, 3826001050, 3826001089) i ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009011), osim onih koje su proizvela društva navedena u nastavku:

| Zemlja | Društvo | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Škotska, Kanada | C114 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Zemlja

Društvo

Dodatna oznaka TARIC

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Nova Škotska, Kanada

C114

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Pristojba koja se proširuje jest pristojba utvrđena u članku 1. stavku 2. za „sva ostala društva”, odnosno konačna kompenzacijska pristojba od 237 EUR po toni neto.

Kompenzacijska pristojba na mješavine primjenjuje se razmjerno masenom udjelu, u mješavini, ukupnog sadržaja monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla (udio biodizela).

2.   Uvjet za primjenu izuzeća odobrenih društvima iz stavka 1. ili izuzeća koja je Komisija odobrila u skladu s člankom 4. stavkom 2. jest predočenje valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se kompenzacijska pristojba uvedena stavkom 1.

Članak 3.

1.   Konačna kompenzacijska pristojba utvrđena u članku 1. stavku 2. proširuje se na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209830), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009130), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009930), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194330), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194630), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194730), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201130), ex 2710 20 16 (oznaka TARIC 2710201630), ex 3824 99 92 (oznaka TARIC 3824999220) i ex 3826 00 90 (oznaka TARIC 3826009030).

Kompenzacijska pristojba na mješavine primjenjuje se razmjerno masenom udjelu, u mješavini, ukupnog sadržaja monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla (udio biodizela).

2.   Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe određene za društva iz članka 1. stavka 2. jest predočenje valjanog trgovačkog računa carinskim tijelima država članica koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu III. Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se u skladu s člankom 1. stavkom 2. primjenjuje na „sva ostala društva”.

Članak 4.

1.   Zahtjevi za izuzeće od pristojbe proširene člankom 2. stavkom 1. i člankom 3. stavkom 1. dostavljaju se u pisanom obliku na jednom od službenih jezika Europske unije i mora ih potpisati osoba ovlaštena za zastupanje subjekta koji traži izuzeće. Zahtjev se mora poslati na sljedeću adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   U skladu s člankom 23. stavkom 6. Uredbe (EU) 2016/1037, Komisija, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, može odlukom odobriti izuzeće uvoza društava koja ne izbjegavaju kompenzacijske mjere uvedene člankom 1. od pristojbe proširene člankom 2. stavkom 1. i člankom 3. stavkom 1.

Članak 5.

Ako je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je stoga stvarno plaćena ili plativa cijena proporcionalno raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti na temelju članka 131. stavka 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (52), iznos kompenzacijske pristojbe utvrđen u člancima 1., 2. i 3. umanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli stvarno plaćene ili plative cijene.

Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 6.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. srpnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 598/2009 od 7. srpnja 2009. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država (SL L 179, 10.7.2009., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 443/2011 od 5. svibnja 2011. o proširenju konačne kompenzacijske pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 598/2009 na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država na uvoz biodizela koji je otpremljen iz Kanade, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Kanade ili ne, i o produljenju konačne kompenzacijske pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 598/2009 na uvoz biodizela u mješavini s masenim udjelom biodizela od 20 % ili manjim podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država, te o prekidu ispitnog postupka u vezi uvoza otpremljenog iz Singapura (SL L 122, 11.5.2011., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1519 оd 14. rujna 2015. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 (SL L 239, 15.9.2015., str. 99.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/675 оd 29. travnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/1519 o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 (SL L 116, 30.4.2016., str. 27.).

5

(6)  Obavijest o skorom isteku određenih antisubvencijskih mjera (SL C 18, 20.1.2020., str. 19.).

6

(7)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

7

(8)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antisubvencijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država (SL C 303, 14.9.2020., str. 7.).

8

(9)  Dokument Tron: t21.000417.

9

(10)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

10

(11)  Uredba Komisije (EZ) br. 193/2009 od 11. ožujka 2009. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država (SL L 67, 12.3.2009., str. 22.).

11

(12)  Uvedena 2005. američkim Zakonom o stvaranju radnih mjesta iz 2004., §302 (P.L. 108-357), produljena Zakonom o energetskoj politici iz 2005., §1344 (P.L. 109-58).

12

(13)  Vidjeti odjeljak 202.(a) Zakona o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008. (P.L. 110-343, dio B).

13

(14)  
  Public Law (Javni zakon) 116–94 – 20. prosinca 2019., Further Consolidated Appropriations Act (Zakon o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima), 2020., odjeljak 121.

14

Public Law

Further Consolidated Appropriations Act

(15)  Uvedena 2005. američkim Zakonom o stvaranju radnih mjesta iz 2004., §302 (P.L. 108-357), produljena Zakonom o energetskoj politici iz 2005., §1344 (P.L. 109-58

15

(16)  Vidjeti odjeljak 202.(a) Zakona o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008. (P.L. 110-343, dio B).

16

(17)  
  Public Law (Javni zakon) 116–94 – 20. prosinca 2019., Further Consolidated Appropriations Act (Zakon o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima), 2020., odjeljak 121.

17

Public Law

Further Consolidated Appropriations Act

(18)  Prema definiciji iz Zakonika SAD-a, agro-biodizel je biodizel koji se dobiva isključivo iz djevičanskih ulja, uključujući estere koji su dobiveni iz djevičanskih biljnih ulja od kukuruza, soje, sjemenki suncokreta, sjemenki pamuka, repice, biljaka iz roda Crambe, uljane repice, šafranike, sjemenki lana, riže, sjemenki gorušice, podlanka te od životinjskih masti. (Glava 26. odjeljak 40.A točka (d) podtočka 2. Zakonika SAD-a).

18

Crambe

(19)  https://www.law.cornell.edu/uscode/text/26/40A

19

(20)  Vidjeti odjeljke 3.1.1.1. i 3.1.1.2. zahtjeva za reviziju.

20

(21)  Zakon o energetskoj politici iz 2005., §1345 (P.L. 109-58); kako je izmijenjen Zakonom o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008. (P.L. 110-343, dio B), §202-203; kako je produljen Zakonom o poreznim olakšicama, ponovnom odobrenju osiguranja za slučaj nezaposlenosti i stvaranju radnih mjesta iz 2010. (P.L. 111-312), §701.

21

(22)  Vidjeti odjeljak 202.(a) Zakona o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008. (P.L. 110-343, dio B).

22

(23)  Vidjeti odjeljak 3.1.1.3. zahtjeva za reviziju.

23

(24)  Zakon o olakšicama za američke porezne obveznike od 2. siječnja 2013. (Public law (Javni zakon) 112-240, §701(f)(4)).

24

Public law

(25)  Zakon o poljoprivredi od 7. veljače 2014. (Public law (Javni zakon) 113–79, §9005(2)).

25

Public law

(26)  Zakon o poboljšanju poljoprivrede iz 2018. (Public law (Javni zakon) 115–334), §9005(2)(B).

26

Public law

(27)  Vidjeti Zakonik saveznih propisa (CFR), glava 7. dio 428.102 Zakonika SAD-a, „Definicije” provedbenih propisa: „Gorivo jednako dizelu dobiveno iz obnovljive biomase, uključujući biljno ulje i životinjsku mast.” Potencijalno bi i „biogorivo dobiveno iz otpadnog materijala, uključujući ostatke usjeva, ostali biljni otpadni materijal, životinjski otpad, otpad od hrane i vrtni otpad” moglo uključivati proizvodnju biodizela.

27

(28)  https://www.rd.usda.gov/sites/default/files/fact-sheet/508_RD_FS_RBS_AdvancedBioFuel.pdf

28

(29)  Britanska toplinska jedinica (BTU ili Btu) jedinica je energije koja iznosi oko 1055 džula.

29

(30)  Vidjeti odjeljak 3.1.1.4. zahtjeva za reviziju.

30

(31)  Vidjeti odjeljak 3.2.1. zahtjeva za reviziju.

31

(32)  Zahtjev za reviziju, verzija otvorena zainteresiranim stranama, koju je 11. lipnja 2020. podnio Europski odbor za biodizel („EBB
  ”
  ili „podnositelj zahtjeva”), u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje dizela u Uniji, uvodna izjava 102., str. 21.

32

”

(33)  Vidjeti odjeljak 3.2.2. zahtjeva za reviziju.

33

(34)  Vidjeti odjeljak 3.1.2.1. zahtjeva za reviziju.

34

(35)  https://revenue.ky.gov/Business/Pages/Biodiesel-Tax-Credit.aspx

35

(36)  Vidjeti odjeljak 3.1.2.2. zahtjeva za reviziju.

36

(37)  Poglavlje 16. Zakonika o poljoprivredi savezne države Teksas, odjeljak 16.006 (b).

37

(38)  Vidjeti odjeljak 3.1.2.3. zahtjeva za reviziju.

38

(39)  Kako je proširen Zakonom o energetskoj politici iz 2005., §1344 (P.L. 109-58) i izmijenjen Zakonom o poboljšanju energije i produljenju poreznih olakšica za proizvodnju energije iz 2008. (P.L. 110-343, dio B), §202-203.

39

(40)  
  Further Consolidated Appropriations Act (Zakon o dodatnim konsolidiranim odobrenim sredstvima) od 20. prosinca 2019. (Public Law (Javni zakon) 116-94).

40

Further Consolidated Appropriations Act

Public Law

(41)  Vidjeti uvodnu izjavu 50. odjeljka 3.1.1.1. zahtjeva za reviziju.

41

(42)  Potrošnja se temelji na podacima za EU-27, isključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu.

42

(43)  Obujam uvoza temelji se na podacima za EU-27, isključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu.

43

(44)  Uvoz iz trećih zemalja temelji se na podacima za EU-27, isključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu kao državu članicu, ali uključujući podatke koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu kao treću zemlju.

44

(45)  Makroekonomski podaci temeljili su se na EU-27, isključujući podatke iz Ujedinjene Kraljevine.

45

(46)  USDA, Godišnje izvješće o biogorivima (izvješće GAIN), 29. lipnja 2020.

46

(47)  Mikroekonomski pokazatelji temelje se na podacima za EU-28, uključujući Ujedinjenu Kraljevinu. Budući da je obujam prodaje proizvođača iz Unije u uzorku u Ujedinjenoj Kraljevini bilo malen (približno 1,1 % prosječne prodaje u Uniji tih proizvođača tijekom RIPR-a), čini se da je učinak transakcija koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu na nalaze o šteti minimalan, te se stoga zaključci o šteti ne bi promijenili upotrebom podataka za EU-27.

47

(48)  Od 1. travnja 2007. do 31. ožujka 2008.

48

(49)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/675 оd 29. travnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/1519 o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz biodizela podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 (SL L 116, 30.4.2016., str. 27.).

49

(50)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

50

(51)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

51

(52)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

52

---

PRILOG I.

| Naziv društva | Grad | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Naziv društva

Grad

Dodatna oznaka TARIC

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

PRILOG II.

Izjava koju je potpisala službena osoba subjekta koji izdaje trgovački račun mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. ili članka 2. stavka 2. u sljedećem obliku:

| — | ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun, |
| --- | --- |

—

ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun,

| — | sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu, proizvelo društvo [naziv trgovačkog društva i adresa (dodatna oznaka TARIC)] u [predmetnoj zemlji ili zemljama]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”. |
| --- | --- |

—

sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, većim od 20 %, prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu, proizvelo društvo [naziv trgovačkog društva i adresa (dodatna oznaka TARIC)] u [predmetnoj zemlji ili zemljama]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”.

---

PRILOG III.

Izjava koju je potpisala službena osoba subjekta koji izdaje trgovački račun mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 3. stavka 2. u sljedećem obliku:

| — | ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun, |
| --- | --- |

—

ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun,

| — | sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu, proizvelo društvo [naziv trgovačkog društva i adresa] [dodatna oznaka TARIC] u Sjedinjenim Američkim Državama. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”. |
| --- | --- |

—

sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, uobičajeno poznatih kao „biodizel”, u čistom obliku ili u mješavini s masenim udjelom monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, od 20 % ili manjim, prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu, proizvelo društvo [naziv trgovačkog društva i adresa] [dodatna oznaka TARIC] u Sjedinjenim Američkim Državama. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”.

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/99

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1268

оd 29. srpnja 2021.

o izmjeni Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1), a posebno njezin članak 71. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Afrička svinjska kuga zarazna je virusna bolest koja pogađa držane i divlje svinje te može ozbiljno utjecati na populaciju tih životinja i unosnost uzgoja jer uzrokuje poremećaje u premještanjima pošiljaka tih životinja i proizvoda dobivenih od njih unutar Unije te u izvozu u treće zemlje. |
| --- | --- |

(1)

Afrička svinjska kuga zarazna je virusna bolest koja pogađa držane i divlje svinje te može ozbiljno utjecati na populaciju tih životinja i unosnost uzgoja jer uzrokuje poremećaje u premještanjima pošiljaka tih životinja i proizvoda dobivenih od njih unutar Unije te u izvozu u treće zemlje.

| (2) | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) donesena je u okviru Uredbe (EU) 2016/429 i u njoj se utvrđuju posebne mjere za kontrolu afričke svinjske kuge koje države članice iz njezina Priloga I. („predmetne države članice”) trebaju u ograničenom razdoblju primjenjivati u zonama ograničenja I, II i III iz tog priloga. |
| --- | --- |

(2)

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) donesena je u okviru Uredbe (EU) 2016/429 i u njoj se utvrđuju posebne mjere za kontrolu afričke svinjske kuge koje države članice iz njezina Priloga I. („predmetne države članice”) trebaju u ograničenom razdoblju primjenjivati u zonama ograničenja I, II i III iz tog priloga.

| (3) | Područja navedena kao zone ograničenja I, II i III u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 temelje se na epidemiološkoj situaciji u pogledu afričke svinjske kuge u Uniji. Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 zadnji je put izmijenjen Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1205 (3) nakon promjene epidemiološke situacije u pogledu te bolesti u Poljskoj i Njemačkoj. |
| --- | --- |

(3)

Područja navedena kao zone ograničenja I, II i III u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 temelje se na epidemiološkoj situaciji u pogledu afričke svinjske kuge u Uniji. Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 zadnji je put izmijenjen Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1205 (3) nakon promjene epidemiološke situacije u pogledu te bolesti u Poljskoj i Njemačkoj.

| (4) | Sve izmjene zona ograničenja I, II i III u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trebalo bi temeljiti na epidemiološkoj situaciji povezanoj s afričkom svinjskom kugom na područjima zahvaćenima tom bolešću i općoj epidemiološkoj situaciji povezanoj s afričkom svinjskom kugom u predmetnoj državi članici, razini rizika od daljnjeg širenja te bolesti te znanstveno utemeljenim načelima i kriterijima za geografsko određivanje zona u slučaju afričke svinjske kuge te smjernicama Unije dogovorenima s državama članicama u Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, koje su javno dostupne na internetskim stranicama Komisije (4). Pri takvim izmjenama trebalo bi uzeti u obzir i međunarodne standarde, primjerice Kodeks o zdravlju kopnenih životinja (5) Svjetske organizacije za zdravlje životinja te obrazloženja za određivanje zona koja dostave nadležna tijela predmetnih država članica. |
| --- | --- |

(4)

Sve izmjene zona ograničenja I, II i III u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trebalo bi temeljiti na epidemiološkoj situaciji povezanoj s afričkom svinjskom kugom na područjima zahvaćenima tom bolešću i općoj epidemiološkoj situaciji povezanoj s afričkom svinjskom kugom u predmetnoj državi članici, razini rizika od daljnjeg širenja te bolesti te znanstveno utemeljenim načelima i kriterijima za geografsko određivanje zona u slučaju afričke svinjske kuge te smjernicama Unije dogovorenima s državama članicama u Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, koje su javno dostupne na internetskim stranicama Komisije (4). Pri takvim izmjenama trebalo bi uzeti u obzir i međunarodne standarde, primjerice Kodeks o zdravlju kopnenih životinja (5) Svjetske organizacije za zdravlje životinja te obrazloženja za određivanje zona koja dostave nadležna tijela predmetnih država članica.

| (5) | Od datuma donošenja Provedbene uredbe (EU) 2021/1205 zabilježena su nova izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih i divljih svinja u Poljskoj te kod divljih svinja u Slovačkoj i Njemačkoj. |
| --- | --- |

(5)

Od datuma donošenja Provedbene uredbe (EU) 2021/1205 zabilježena su nova izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih i divljih svinja u Poljskoj te kod divljih svinja u Slovačkoj i Njemačkoj.

| (6) | U srpnju 2021. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja u okruzima żuromiński i mławski u Poljskoj, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedena kao zone ograničenja I. Ta izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Poljske na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja afričke svinjske kuge i koja su trenutačno u tom prilogu navedena kao zone ograničenja I sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja III umjesto kao zone ograničenja I, a postojeće granice ostalih zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta nedavna izbijanja. |
| --- | --- |

(6)

U srpnju 2021. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja u okruzima żuromiński i mławski u Poljskoj, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedena kao zone ograničenja I. Ta izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Poljske na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja afričke svinjske kuge i koja su trenutačno u tom prilogu navedena kao zone ograničenja I sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja III umjesto kao zone ograničenja I, a postojeće granice ostalih zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta nedavna izbijanja.

| (7) | Osim toga, u srpnju 2021. zabilježeno je jedno izbijanje afričke svinjske kuge kod držanih svinja u okrugu nowomiejski u Poljskoj, na području koje je u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedeno kao zona ograničenja II. To izbijanje afričke svinjske kuge kod držanih svinja znači da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, to područje Poljske na kojem je zabilježeno to nedavno izbijanje afričke svinjske kuge i koje je trenutačno u tom prilogu navedeno kao zona ograničenja II sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zonu ograničenja III umjesto kao zonu ograničenja II, a postojeće granice zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzelo to nedavno izbijanje. |
| --- | --- |

(7)

Osim toga, u srpnju 2021. zabilježeno je jedno izbijanje afričke svinjske kuge kod držanih svinja u okrugu nowomiejski u Poljskoj, na području koje je u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedeno kao zona ograničenja II. To izbijanje afričke svinjske kuge kod držanih svinja znači da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, to područje Poljske na kojem je zabilježeno to nedavno izbijanje afričke svinjske kuge i koje je trenutačno u tom prilogu navedeno kao zona ograničenja II sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zonu ograničenja III umjesto kao zonu ograničenja II, a postojeće granice zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzelo to nedavno izbijanje.

| (8) | Nadalje, u srpnju 2021. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u okruzima gorzowski i leszczyński u Poljskoj, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedena kao zone ograničenja I. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Poljske na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja afričke svinjske kuge i koja su trenutačno u tom prilogu navedena kao zone ograničenja I sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II umjesto kao zone ograničenja I, a postojeće granice ostalih zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta nedavna izbijanja. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje, u srpnju 2021. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u okruzima gorzowski i leszczyński u Poljskoj, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedena kao zone ograničenja I. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Poljske na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja afričke svinjske kuge i koja su trenutačno u tom prilogu navedena kao zone ograničenja I sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II umjesto kao zone ograničenja I, a postojeće granice ostalih zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta nedavna izbijanja.

| (9) | Osim toga, u srpnju 2021. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u regiji Banskobystrický u Slovačkoj, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedeno kao zone ograničenja II, a nalaze se u neposrednoj blizini područja trenutačno navedenih kao zone ograničenja I. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Slovačke koja su trenutačno u tom prilogu navedena kao zone ograničenja I, a nalaze se u neposrednoj blizini područja navedenih kao zone ograničenja II na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja afričke svinjske kuge, sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II umjesto kao zone ograničenja I, a postojeće granice ostalih zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta nedavna izbijanja. |
| --- | --- |

(9)

Osim toga, u srpnju 2021. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u regiji Banskobystrický u Slovačkoj, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedeno kao zone ograničenja II, a nalaze se u neposrednoj blizini područja trenutačno navedenih kao zone ograničenja I. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Slovačke koja su trenutačno u tom prilogu navedena kao zone ograničenja I, a nalaze se u neposrednoj blizini područja navedenih kao zone ograničenja II na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja afričke svinjske kuge, sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II umjesto kao zone ograničenja I, a postojeće granice ostalih zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta nedavna izbijanja.

| (10) | Nadalje, u srpnju 2021. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u njemačkoj saveznoj zemlji Brandenburg, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedena kao zone ograničenja III, a nalaze se u neposrednoj blizini područja trenutačno navedenih kao zone ograničenja I. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Njemačke koja su trenutačno u tom prilogu navedena kao zone ograničenja I, a nalaze se u neposrednoj blizini područja navedenih kao zone ograničenja III na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja afričke svinjske kuge, sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II umjesto kao zone ograničenja I, a postojeće granice ostalih zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta nedavna izbijanja. |
| --- | --- |

(10)

Nadalje, u srpnju 2021. zabilježeno je više izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja u njemačkoj saveznoj zemlji Brandenburg, na područjima koja su u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trenutačno navedena kao zone ograničenja III, a nalaze se u neposrednoj blizini područja trenutačno navedenih kao zone ograničenja I. Ta nova izbijanja afričke svinjske kuge kod divljih svinja znače da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u tom prilogu. U skladu s tim, ta područja Njemačke koja su trenutačno u tom prilogu navedena kao zone ograničenja I, a nalaze se u neposrednoj blizini područja navedenih kao zone ograničenja III na kojima su zabilježena ta nedavna izbijanja afričke svinjske kuge, sada bi u tom prilogu trebalo navesti kao zone ograničenja II umjesto kao zone ograničenja I, a postojeće granice ostalih zona ograničenja I trebalo bi ponovno definirati kako bi se u obzir uzela ta nedavna izbijanja.

| (11) | Nakon tih nedavnih izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih i divljih svinja u Poljskoj i kod divljih svinja u Slovačkoj i Njemačkoj te uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju povezanu s afričkom svinjskom kugom u Uniji, zone određene u tim trima državama članicama preispitane su i ažurirane. Osim toga, preispitane su i ažurirane postojeće mjere za upravljanje rizicima. Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trebao bi odražavati te promjene. |
| --- | --- |

(11)

Nakon tih nedavnih izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih i divljih svinja u Poljskoj i kod divljih svinja u Slovačkoj i Njemačkoj te uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju povezanu s afričkom svinjskom kugom u Uniji, zone određene u tim trima državama članicama preispitane su i ažurirane. Osim toga, preispitane su i ažurirane postojeće mjere za upravljanje rizicima. Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 trebao bi odražavati te promjene.

| (12) | Kako bi se uzele u obzir nedavne promjene epidemiološke situacije povezane s afričkom svinjskom kugom u Uniji i proaktivno odgovorilo na rizike povezane sa širenjem te bolesti, trebalo bi utvrditi dovoljno velike nove zone ograničenja u Poljskoj, Slovačkoj i Njemačkoj te ih navesti kao zone ograničenja I, II i III u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605. Budući da se situacija u pogledu afričke svinjske kuge u Uniji stalno mijenja, pri određivanju tih novih zona ograničenja u obzir je uzeta situacija u okolnim područjima. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se uzele u obzir nedavne promjene epidemiološke situacije povezane s afričkom svinjskom kugom u Uniji i proaktivno odgovorilo na rizike povezane sa širenjem te bolesti, trebalo bi utvrditi dovoljno velike nove zone ograničenja u Poljskoj, Slovačkoj i Njemačkoj te ih navesti kao zone ograničenja I, II i III u Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605. Budući da se situacija u pogledu afričke svinjske kuge u Uniji stalno mijenja, pri određivanju tih novih zona ograničenja u obzir je uzeta situacija u okolnim područjima.

| (13) | S obzirom na hitnost epidemiološke situacije u Uniji u pogledu širenja afričke svinjske kuge, važno je da izmjene Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2021/605 utvrđene ovom Provedbenom uredbom stupe na snagu što prije. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na hitnost epidemiološke situacije u Uniji u pogledu širenja afričke svinjske kuge, važno je da izmjene Priloga I. Provedbenoj odluci (EU) 2021/605 utvrđene ovom Provedbenom uredbom stupe na snagu što prije.

| (14) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. srpnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 оd 7. travnja 2021. o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge (SL L 129, 15.4.2021., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1205 оd 20. srpnja 2021. o izmjeni Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge (SL L 261, 22.7.2021., str. 8.).

3

(4)  Radni dokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Načela i kriteriji za geografsko određivanje regija u slučaju afričke svinjske kuge”. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

4

(5)  OIE Terrestrial Animal Health Code (Kodeks OIE-a o zdravlju kopnenih životinja), 28. izdanje, 2019. ISBN I. sveska: 978-92-95108-85-1; ISBN II. sveska: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/

5

---

PRILOG

Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/605 zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG I.

ZONE OGRANIČENJA

DIO I.

1.   Njemačka

Sljedeće zone ograničenja I u Njemačkoj:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen westlich der L 37, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen westlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37,

| — | Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – westlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – westlich der B 167 und westlich der „Alte Oder“, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohensaaten, Schiffmühle – westlich von „Herrenwiese“, Hohenwutzen – nördlich des „Laufgraben“, Neuenhagen und Sonnenburg,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemarkung Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hagelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B 246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel,

| — | Gemeinde Langewahl nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl nördlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück nördlich der A12,

| — | Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Madlitz Forst,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| — | Gemeinde Teichland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Graustein, Sellessen, Spremberg, Bühlow und die Gemarkungen Groß Buckow, Klein Buckow östlich des Tagebaues Welzow-Süd,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Burkau östlich des Verlaufes S 94 und B 98,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz östlich des Verlaufes der S 94 in südliche Richtung bis Brücke Prietitzer Straße, Prietitzer Straße nordöstlich bis Lindenstraße, östlich der Lindenstraße bis Abzweig Nr. 25, in westliche Richtung zurück bis S 94, von dort östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau östlich der S 94,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau östlich der B 98,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau östlich des Verlaufes der B 98 bis Abzweig S 156, östlich des Verlaufs der S 156 bis Kreisgrenze,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf südlich der Landesgrenze Brandenburg-Sachsen und östlich entlang des Verlaufs der Bahnlinie DB6194 "Hosena - Kamenz (Sachs)” bis Bahnabzweig im Süden des Ortsteils Strassgräbchen der Stadt Bernsdorf bis zum Bahnübergang S 94, ab Bahnübergang östlich des Verlaufs der S 94 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda östlich der B 98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz östlich der S 94,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Beiersdorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Beiersdorf,

| — | Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bertsdorf-Hörnitz,

| — | Gemeinde Dürrhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrhennersdorf,

| — | Gemeinde Großschönau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschönau,

| — | Gemeinde Großschweidnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großschweidnitz,

| — | Gemeinde Hainewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hainewalde,

| — | Gemeinde Kurort Jonsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kurort Jonsdorf,

| — | Gemeinde Kottmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kottmar,

| — | Gemeinde Lawalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawalde,

| — | Gemeinde Leutersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leutersdorf,

| — | Gemeinde Mittelherwigsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mittelherwigsdorf,

| — | Gemeinde Oderwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderwitz,

| — | Gemeinde Olbersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Olbersdorf,

| — | Gemeinde Oppach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oppach,

| — | Gemeinde Oybin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oybin,

| — | Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schönbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönbach,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ebersbach-Neugersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Herrnhut, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Herrnhut,

| — | Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neusalza-Spremberg,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz, sofern nicht Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Stadt Seifhennersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Seifhennersdorf,

| — | Gemeinde Stadt Zittau. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Zittau.

2.   Estonija

Sljedeće zone ograničenja I u Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grčka

Sljedeće zone ograničenja I u Grčkoj:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvija

Sljedeće zone ograničenja I u Latviji:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Litva

Sljedeće zone ograničenja I u Litvi:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Mađarska

Sljedeće zone ograničenja I u Mađarskoj:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poljska

Sljedeće zone ograničenja I u Poljskoj:

| — | w województwie kujawsko - pomorskim: |
| --- | --- |

—

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | powiat wyszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat oleśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat oleśnicki,

| — | powiat wrocławski, |
| --- | --- |

—

powiat wrocławski,

| — | powiat średzki, |
| --- | --- |

—

powiat średzki,

| — | powiat legnicki, |
| --- | --- |

—

powiat legnicki,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat wołowski, |
| --- | --- |

—

powiat wołowski,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat złotoryjski, |
| --- | --- |

—

powiat złotoryjski,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gmina Chocianów w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów w powiecie polkowickim,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat krotoszyński, |
| --- | --- |

—

powiat krotoszyński,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Jutrosin, Pakosław w powiecie rawickim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovačka

Sljedeće zone ograničenja I u Slovačkoj:

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

DIO II.

1.   Bugarska

Sljedeće zone ograničenja II u Bugarskoj:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Njemačka

Sljedeće zone ograničenja II u Njemačkoj:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen mit den Gemarkungen Biegen, Alt Madlitz, Briesen, Neubrück-Forst und Kersdorf,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl südlich der A12,

| — | Gemeinde Berkenbrück südlich der A12, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück südlich der A12,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Bleyen,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Wulkow bei Trebnitz Altfriedland bis östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil bis Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen BlankeHeide, Gusow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow bis östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow, Werbig, Langsow bis nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L 37,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen östlich der L 37,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37,

| — | Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen – östlich des Feldweges zur „Stille Oder“, Altranft – östlich der B 167 und östlich der „Alte Oder“, Hohenwutzen – südlich des „Laufgraben“ und Schiffmühle – östlich von „Herrenwiese“,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, Metzdorf - östlich der B 167 und Kunersdorf – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen – östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen in Richtung „Wallgraben“, Jäckelsbruch, Neugaul, Neuküstrinchen, Rathsdorf – östlich der B 167 und Wriezen – östlich der B 167,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B 96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B 6,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B 96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B 96,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B 96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B 96,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B 97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B 97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B 96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B 6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B 97 bis Abzweig B 96 und östlich des Verlaufs der B 96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B 96.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L.,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau,

| — | Gemeinde Horka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka,

| — | Gemeinde Kodersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Markersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf,

| — | Gemeinde Mücka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rosenbach nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schleife, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife,

| — | Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönau-Berzdorf a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Schöpstal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau, sofern nicht bereits Teil des Beobachtungsgebietes,

| — | Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernstadt a. d. Eigen nördlich der S 129,

| — | Gemeinde Stadt Görlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Görlitz,

| — | Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Löbau nördlich der B 6 von der Kreisgrenze Bautzen bis zum Abzweig der S 129, auf der S 129 bis Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Niesky,

| — | Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Ostritz nördlich der S 129 und K 8616,

| — | Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Reichenbach/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rothenburg/O.L.,

| — | Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißwasser/O.L.

| — | Gemeinde Trebendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf,

| — | Gemeinde Vierkirchen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen,

| — | Gemeinde Waldhufen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen,

| — | Gemeinde Weißkeißel. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel.

3.   Estonija

Sljedeće zone ograničenja II u Estoniji:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvija

Sljedeće zone ograničenja II u Latviji:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litva

Sljedeće zone ograničenja II u Litvi:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Mađarska

Sljedeće zone ograničenja II u Mađarskoj:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poljska

Sljedeće zone ograničenja II u Poljskoj:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim,

| — | część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovačka

Sljedeće zone ograničenja II u Slovačkoj:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

DIO III.

1.   Bugarska

Sljedeće zone ograničenja III u Bugarskoj:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene, |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene,

| — | the whole municipality of Gulyantzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi,

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia,

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik,

| — | the whole municipality of Iskar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar,

| — | the whole municipality of Knezha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha,

| — | the whole municipality of Nikopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol,

| — | the whole municipality of Pordim, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim,

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavinitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Njemačka

Sljedeće zone ograničenja III u Njemačkoj:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Spree Neiße:






  — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree Neiße:

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Forst (Lausitz), Klein Jamno, Groß Jamno, Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund mit den Gemarkungen Gosda, Jethe, Gahry, Trebendorf und Mattendorf,

| — | Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/ Spree mit den Gemarkungen Sergen, Komptendorf, Laubsdorf, Gablenz, Drieschnitz, Kahsel und Bagenz,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Türkendorf, Schönheide, Lieskau, Hornow und Wadelsdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar mit der Gemarkung Genschmar,

| — | Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf nur Bliesdorf östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin entlang der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser östlich folgend bis „Ruesterchengraben“, weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow mit den Gemarkungen Gusow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Langsow, den „Zielgraben“ folgend über „Tergelgraben“ bis „Alte Oder“, Platkow östlicher Teil, begrenzt durch „Alte Oder“,

| — | Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin mit den Gemarkungen Güstebieser Loose, Heinrichsdorf, Karlshof, Kerstenbruch, Neulewin, Neulietzegöricke und Rüsterwerder,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Altbarnim, Altlewin, Alttrebbin, Neutrebbin und Wuschewier,

| — | Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow mit der Gemarkung nur Langsow nördlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Buschdorf der „Buschdorfer Str.“/L37 folgend bis Feldweg, diesem folgend über Gehöft „Buschdorf 6“ über Acker bis Entwässerungsgraben, diesem südlich folgend bis „Feldweg“, diesem folgend Richtung „Eichwaldgraben“ bis Gemarkungsgrenze Gusow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen östlicher Teil begrenzt durch Feldweg von Straße Altwriezen Richtung „Wallgraben“; Beauregard und Eichwerder,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg mit den Gemarkungen Altfriedland östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Neuhardenberg/Neufriedland, dem Feldweg folgend bis „Grubscher Graben“, Neuhardenberg östlicher Teil ab Gemarkungsgrenze Quappendorf entlang dem „Quappendorfer Kanal“ bis Gemarkungsgrenze Altfriedland und Quappendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Groß Düben nördlich S126 und K8478,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Kleine Mühle,

| — | Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bad Muskau mit dem Gemeindeteil Köbeln nördlich des Föhrenfließ.

3.   Italija

Sljedeće zone ograničenja III u Italiji:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

4.   Latvija

Sljedeće zone ograničenja III u Latviji:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

5.   Litva

Sljedeće zone ograničenja III u Litvi:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

6.   Poljska

Sljedeće zone ograničenja III u Poljskoj:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | powiat działdowski, |
| --- | --- |

—

powiat działdowski,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | powiat iławski, |
| --- | --- |

—

powiat iławski,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu olsztyńskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| — | część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu żuromińskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu mławskiego nie wymieniona w części I załącznika I,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, Żyraków w powiecie dębickim,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat żagański |
| --- | --- |

—

powiat żagański

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bojanowo, Miejska Górka, Rawicz w powiecie rawickim,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim,

w województwie łódzkim:

| — | gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie podlaskim:

| — | gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Siemiatycze, część gminy Mielnik położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Borysowszczyzna – Radziwiłówka – Mielnik, część gminy Nurzec- Stacja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 693 biegnącej od północnej granicy gminy do miejscowości Żerczyce, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi łączące miejscowości Żerczyce - Nurzec-Stacja – Borysowszczyzna do południowej granicy gminy, część gminy Milejczyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Choroszczewo – Pokaniewo – Grabarka – Milejczyce do miejscowości Milejczyce, a następnie na zachód od drogi nr 693 biegnącej od miejscowości Milejczyce do południowej granicy gminy, część gminy Dziadkowice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy, łączącej miejscowości Zaręby – Dziadkowice – Malewice – Hornowo do wschodniej granicy gminy w powiecie siemiatyckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

7.   Rumunjska

Sljedeće zone ograničenja III u Rumunjskoj:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

8.   Slovačka

Sljedeće zone ograničenja III u Slovačkoj:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov

---

DIREKTIVE

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/137

---

DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2021/1269

оd 21. travnja 2021.

o izmjeni Delegirane direktive (EU) 2017/593 u pogledu uključivanje čimbenika održivosti u obveze upravljanja proizvodima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (1), a posebno njezin članak 16. stavak 12. i članak 24. stavak 13.,

budući da:

| (1) | Prelazak na niskougljično, održivije, resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključna je za dugoročnu konkurentnost gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). Člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma utvrđuje se cilj jačanja odgovora na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene. |
| --- | --- |

(1)

Prelazak na niskougljično, održivije, resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključna je za dugoročnu konkurentnost gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). Člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma utvrđuje se cilj jačanja odgovora na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.

| (2) | Prepoznajući taj izazov, Komisija je u prosincu 2019. predstavila europski zeleni plan (3). Europski zeleni plan nova je strategija rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. nadalje neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za ostvarenje tog cilja ulagačima je potrebno poslati jasne signale o njihovim ulaganjima da bi imovina bila iskoristiva, a financiranje održivo. |
| --- | --- |

(2)

Prepoznajući taj izazov, Komisija je u prosincu 2019. predstavila europski zeleni plan (3). Europski zeleni plan nova je strategija rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. nadalje neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa. Za ostvarenje tog cilja ulagačima je potrebno poslati jasne signale o njihovim ulaganjima da bi imovina bila iskoristiva, a financiranje održivo.

| (3) | Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan je od ciljeva iz Akcijskog plana preusmjeriti tokove kapitala u održiva ulaganja u svrhu održivog i uključivog rasta. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan je od ciljeva iz Akcijskog plana preusmjeriti tokove kapitala u održiva ulaganja u svrhu održivog i uključivog rasta.

| (4) | Pravilnom provedbom Akcijskog plana potiče se potražnja ulagatelja za održivim ulaganjima. Stoga je potrebno pojasniti da bi čimbenike održivosti i ciljeve povezane s održivosti trebalo uzeti u obzir u okviru zahtjeva za upravljanje proizvodima utvrđenih u Delegiranoj direktivi Komisije (EU) 2017/593 (5). |
| --- | --- |

(4)

Pravilnom provedbom Akcijskog plana potiče se potražnja ulagatelja za održivim ulaganjima. Stoga je potrebno pojasniti da bi čimbenike održivosti i ciljeve povezane s održivosti trebalo uzeti u obzir u okviru zahtjeva za upravljanje proizvodima utvrđenih u Delegiranoj direktivi Komisije (EU) 2017/593 (5).

| (5) | Investicijska društva koja proizvode i distribuiraju financijske instrumente trebala bi uzeti u obzir čimbenike održivosti u postupku odobravanja proizvoda za svaki financijski instrument i u drugim mehanizmima nadgledanja proizvoda i upravljanja njima za svaki financijski instrument koji se namjerava distribuirati klijentima koji traže financijske instrumente s profilom povezanim s održivosti. |
| --- | --- |

(5)

Investicijska društva koja proizvode i distribuiraju financijske instrumente trebala bi uzeti u obzir čimbenike održivosti u postupku odobravanja proizvoda za svaki financijski instrument i u drugim mehanizmima nadgledanja proizvoda i upravljanja njima za svaki financijski instrument koji se namjerava distribuirati klijentima koji traže financijske instrumente s profilom povezanim s održivosti.

| (6) | S obzirom na to da bi ciljno tržište trebalo dovoljno detaljno utvrditi, opća izjava da je profil financijskog instrumenta povezan s održivošću ne bi trebala biti dovoljna. Umjesto toga, investicijska društva koja proizvode i distribuiraju financijske instrumente trebala bi navesti kojoj bi skupini klijenata čiju su ciljevi povezani s održivosti trebalo distribuirati financijski instrument. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na to da bi ciljno tržište trebalo dovoljno detaljno utvrditi, opća izjava da je profil financijskog instrumenta povezan s održivošću ne bi trebala biti dovoljna. Umjesto toga, investicijska društva koja proizvode i distribuiraju financijske instrumente trebala bi navesti kojoj bi skupini klijenata čiju su ciljevi povezani s održivosti trebalo distribuirati financijski instrument.

| (7) | Kako bi se osiguralo da financijski instrumenti koji uključuju čimbenike održivosti ostanu lako dostupni i klijentima koji nemaju preferencije u pogledu održivosti, od investicijskih društava ne bi se trebalo zahtijevati da utvrde skupine klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima financijski instrument koji uključuju čimbenike održivosti nije kompatibilan. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osiguralo da financijski instrumenti koji uključuju čimbenike održivosti ostanu lako dostupni i klijentima koji nemaju preferencije u pogledu održivosti, od investicijskih društava ne bi se trebalo zahtijevati da utvrde skupine klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima financijski instrument koji uključuju čimbenike održivosti nije kompatibilan.

| (8) | Čimbenici održivosti financijskog instrumenta trebali bi biti predstavljeni na transparentan način kako bi se distributeru omogućilo da svojim klijentima ili potencijalnim klijentima pruži relevantne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Čimbenici održivosti financijskog instrumenta trebali bi biti predstavljeni na transparentan način kako bi se distributeru omogućilo da svojim klijentima ili potencijalnim klijentima pruži relevantne informacije.

| (9) | Delegiranu direktivu (EU) 2017/593 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(9)

Delegiranu direktivu (EU) 2017/593 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Izmjene Delegirane direktive (EU) 2017/593

Delegirana direktiva (EU) 2017/593 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 1. dodaje se sljedeći stavak 5.:

  „5.   ‚čimbenici održivosti’ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).


  (*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

1.

U članku 1. dodaje se sljedeći stavak 5.:

„5.   ‚čimbenici održivosti’ znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;"

*1

| 2. | Članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 9. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „9.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da dovoljno detaljno utvrde potencijalno ciljno tržište za svaki financijski instrument i navedu vrstu ili vrste klijenata s čijim je potrebama, obilježjima i ciljevima, uključujući ciljeve povezane s održivosti, financijski instrument usklađen. U okviru tog postupka društvo utvrđuje sve skupine klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima financijski instrument nije usklađen, osim ako se financijskim instrumentima uzimaju u obzir čimbenici održivosti. Ako investicijska društva surađuju pri proizvodnji financijskog instrumenta, treba utvrditi samo jedno ciljno tržište.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 9. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„9.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da dovoljno detaljno utvrde potencijalno ciljno tržište za svaki financijski instrument i navedu vrstu ili vrste klijenata s čijim je potrebama, obilježjima i ciljevima, uključujući ciljeve povezane s održivosti, financijski instrument usklađen. U okviru tog postupka društvo utvrđuje sve skupine klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima financijski instrument nije usklađen, osim ako se financijskim instrumentima uzimaju u obzir čimbenici održivosti. Ako investicijska društva surađuju pri proizvodnji financijskog instrumenta, treba utvrditi samo jedno ciljno tržište.”;

| (b) | stavak 11. zamjenjuje se sljedećim:

  „11.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da utvrde ispunjuje li financijski instrument utvrđene potrebe, obilježja i ciljeve ciljnog tržišta, među ostalim i na temelju ispitivanja sljedećih elemenata:






  (a) | je li profil rizika-dobiti financijskog instrumenta u skladu s ciljnim tržištem; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„11.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da utvrde ispunjuje li financijski instrument utvrđene potrebe, obilježja i ciljeve ciljnog tržišta, među ostalim i na temelju ispitivanja sljedećih elemenata:

(a)

je li profil rizika-dobiti financijskog instrumenta u skladu s ciljnim tržištem;

| (b) | jesu li čimbenici održivosti financijskog instrumenta, ako je to relevantno, u skladu s ciljnim tržištem; |
| --- | --- |

(b)

jesu li čimbenici održivosti financijskog instrumenta, ako je to relevantno, u skladu s ciljnim tržištem;

| (c) | je li dizajn financijskog instrumenta obilježen značajkama od kojih klijent ima koristi i ne temelji se na poslovnom modelu koji se oslanja na profitabilnost loših rezultata klijenta.”; |
| --- | --- |

(c)

je li dizajn financijskog instrumenta obilježen značajkama od kojih klijent ima koristi i ne temelji se na poslovnom modelu koji se oslanja na profitabilnost loših rezultata klijenta.”;

| (c) | u stavku 13. dodaje se sljedeći drugi podstavak:

  „Čimbenici održivosti financijskog instrumenta prikazuju se na transparentan način i pružaju distributerima relevantne informacije kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir svi ciljevi klijenta ili potencijalnog klijenta povezani s održivosti.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 13. dodaje se sljedeći drugi podstavak:

„Čimbenici održivosti financijskog instrumenta prikazuju se na transparentan način i pružaju distributerima relevantne informacije kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir svi ciljevi klijenta ili potencijalnog klijenta povezani s održivosti.”;

| (d) | stavak 14. mijenja se kako slijedi:

  „14.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da redovito preispituju financijske instrumente koje proizvode, uzimajući pritom u obzir sve događaje koji mogu bitno utjecati na potencijalni rizik utvrđenog ciljnog tržišta. Investicijska društva razmatraju je li financijski instrument i dalje usklađen s potrebama, obilježjima i ciljevima ciljnog tržišta, uključujući ciljeve povezane s održivosti, i distribuira li se na ciljnom tržištu ili dolazi do klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima nije usklađen.”; |
| --- | --- |

(d)

stavak 14. mijenja se kako slijedi:

„14.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da redovito preispituju financijske instrumente koje proizvode, uzimajući pritom u obzir sve događaje koji mogu bitno utjecati na potencijalni rizik utvrđenog ciljnog tržišta. Investicijska društva razmatraju je li financijski instrument i dalje usklađen s potrebama, obilježjima i ciljevima ciljnog tržišta, uključujući ciljeve povezane s održivosti, i distribuira li se na ciljnom tržištu ili dolazi do klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima nije usklađen.”;

| 3. | članak 10. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da uspostave odgovarajuće mehanizme upravljanja proizvodima kako bi se osiguralo da proizvodi i usluge koje namjeravaju ponuditi ili preporučiti budu u skladu s potrebama, obilježjima i ciljevima utvrđenog ciljnog tržišta, uključujući ciljeve povezane s održivosti, te da planirana distribucijska strategija bude usklađena s utvrđenim ciljnim tržištem. Investicijska društva primjereno utvrđuju i ocjenjuju okolnosti i potrebe klijenata na koje se namjeravaju usredotočiti kako bi osigurala da se interesi klijenata ne dovode u pitanje zbog komercijalnih pritisaka ili pritisaka financiranja. U okviru tog postupka investicijska društva utvrđuju sve skupine klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima proizvod ili usluga nisu usklađeni, osim ako se financijskim instrumentima uzimaju u obzir čimbenici održivosti.”; |
| --- | --- | --- |

3.

članak 10. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da uspostave odgovarajuće mehanizme upravljanja proizvodima kako bi se osiguralo da proizvodi i usluge koje namjeravaju ponuditi ili preporučiti budu u skladu s potrebama, obilježjima i ciljevima utvrđenog ciljnog tržišta, uključujući ciljeve povezane s održivosti, te da planirana distribucijska strategija bude usklađena s utvrđenim ciljnim tržištem. Investicijska društva primjereno utvrđuju i ocjenjuju okolnosti i potrebe klijenata na koje se namjeravaju usredotočiti kako bi osigurala da se interesi klijenata ne dovode u pitanje zbog komercijalnih pritisaka ili pritisaka financiranja. U okviru tog postupka investicijska društva utvrđuju sve skupine klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima proizvod ili usluga nisu usklađeni, osim ako se financijskim instrumentima uzimaju u obzir čimbenici održivosti.”;

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da redovito preispituju investicijske proizvode koje nude ili preporučuju te usluge koje pružaju, uzimajući pritom u obzir sve događaje koji mogu bitno utjecati na potencijalni rizik utvrđenog ciljnog tržišta. Društva ocjenjuju barem jesu li proizvod ili usluga i dalje usklađeni s potrebama, obilježjima i ciljevima utvrđenog ciljnog tržišta, uključujući ciljeve povezane s održivosti, i je li planirana distribucijska strategija i dalje primjerena. Društva razmatraju ciljno tržište i/ili ažuriranje mehanizma upravljanja proizvodima ako otkriju da je ciljno tržište netočno utvrđeno za neki proizvod ili uslugu odnosno da proizvod ili usluga više ne odgovaraju okolnostima na utvrđenom ciljnom tržištu, primjerice ako je proizvod postao nelikvidan ili je zbog promjena na tržištu obilježen velikom volatilnošću.”. |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da redovito preispituju investicijske proizvode koje nude ili preporučuju te usluge koje pružaju, uzimajući pritom u obzir sve događaje koji mogu bitno utjecati na potencijalni rizik utvrđenog ciljnog tržišta. Društva ocjenjuju barem jesu li proizvod ili usluga i dalje usklađeni s potrebama, obilježjima i ciljevima utvrđenog ciljnog tržišta, uključujući ciljeve povezane s održivosti, i je li planirana distribucijska strategija i dalje primjerena. Društva razmatraju ciljno tržište i/ili ažuriranje mehanizma upravljanja proizvodima ako otkriju da je ciljno tržište netočno utvrđeno za neki proizvod ili uslugu odnosno da proizvod ili usluga više ne odgovaraju okolnostima na utvrđenom ciljnom tržištu, primjerice ako je proizvod postao nelikvidan ili je zbog promjena na tržištu obilježen velikom volatilnošću.”.

Članak 2.

Prenošenje

1.   Države članice najkasnije do 21. kolovoza 2022. donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Te se odredbe primjenjuju od 22. studenoga 2022.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 4.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. travnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VAN DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 349.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 1.).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  Delegirana direktiva Komisije (EU) 2017/593 od 7. travnja 2016. o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zaštitom financijskih instrumenata i novčanih sredstava koja pripadaju klijentima, obvezama upravljanja proizvodima i pravilima koja se primjenjuju na davanje ili primanje naknada, provizija ili novčanih ili nenovčanih koristi (SL L 87, 31.3.2017., str. 500.).

5

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/141

---

DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2021/1270

оd 21. travnja 2021.

o izmjeni Direktive 2010/43/EU u pogledu rizika za održivost i čimbenika održivosti o kojima subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) trebaju voditi računa

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (1), a posebno njezin članak 12. stavak 3., članak 14. stavak 2. i članak 51. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Prelazak na niskougljično, održivije, resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za dugoročnu konkurentnost gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). U članku 2. stavku 1. točki (c) Pariškog sporazuma utvrđeno je da je cilj pojačati odgovor na opasnost od klimatskih promjena, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene. |
| --- | --- |

(1)

Prelazak na niskougljično, održivije, resursno učinkovito kružno gospodarstvo u skladu s ciljevima održivog razvoja ključan je za dugoročnu konkurentnost gospodarstva Unije. Unija je 2016. sklopila Pariški sporazum (2). U članku 2. stavku 1. točki (c) Pariškog sporazuma utvrđeno je da je cilj pojačati odgovor na opasnost od klimatskih promjena, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.

| (2) | Komisija je u potvrdu tog izazova u prosincu 2019. objavila europski zeleni plan (3). Europski zeleni plan nova je strategija rasta kojom Unija želi postati pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova, a gospodarski rast neće biti povezan s potrošnjom resursa. Za ostvarenje tog cilja ulagačima je potrebno poslati jasne signale o njihovim ulaganjima da bi imovina bila iskoristiva, a financiranje održivo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u potvrdu tog izazova u prosincu 2019. objavila europski zeleni plan (3). Europski zeleni plan nova je strategija rasta kojom Unija želi postati pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem od 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova, a gospodarski rast neće biti povezan s potrošnjom resursa. Za ostvarenje tog cilja ulagačima je potrebno poslati jasne signale o njihovim ulaganjima da bi imovina bila iskoristiva, a financiranje održivo.

| (3) | Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva iz Akcijskog plana je preusmjeriti tokove kapitala u održiva ulaganja u svrhu održivog i uključivog rasta. Procjena učinka, objavljena u svibnju 2018. (5), na kojoj su se temeljile zakonodavne inicijative koje su zatim uslijedile pokazala je da treba objasniti da društva za upravljanje trebaju voditi računa o čimbenicima održivosti i da bi to trebala biti jedna od njihovih obveza prema ulagačima. Stoga bi društva za upravljanje trebala redovito procjenjivati ne samo financijske rizike, nego i sve relevantne rizike održivosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji bi svojim nastankom mogli stvarno ili potencijalno materijalno negativno utjecati na vrijednost ulaganja. U Direktivi Komisije 2010/43/EU (7) rizici održivosti nisu izrijekom navedeni. Zbog toga i radi pravilne i dosljedne primjene internih procedura i organizacijskih aranžmana, potrebno je objasniti da su procesi, sustavi i unutarnje kontrole društava za upravljanje odraz rizika održivosti te da je za analizu tih rizika potrebno imati tehnički kapacitet i znanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta (4) u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva iz Akcijskog plana je preusmjeriti tokove kapitala u održiva ulaganja u svrhu održivog i uključivog rasta. Procjena učinka, objavljena u svibnju 2018. (5), na kojoj su se temeljile zakonodavne inicijative koje su zatim uslijedile pokazala je da treba objasniti da društva za upravljanje trebaju voditi računa o čimbenicima održivosti i da bi to trebala biti jedna od njihovih obveza prema ulagačima. Stoga bi društva za upravljanje trebala redovito procjenjivati ne samo financijske rizike, nego i sve relevantne rizike održivosti iz Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji bi svojim nastankom mogli stvarno ili potencijalno materijalno negativno utjecati na vrijednost ulaganja. U Direktivi Komisije 2010/43/EU (7) rizici održivosti nisu izrijekom navedeni. Zbog toga i radi pravilne i dosljedne primjene internih procedura i organizacijskih aranžmana, potrebno je objasniti da su procesi, sustavi i unutarnje kontrole društava za upravljanje odraz rizika održivosti te da je za analizu tih rizika potrebno imati tehnički kapacitet i znanje.

| (4) | Da bi društva za upravljanje i investicijska društva koja nisu imenovala društvo za upravljanje imala ravnopravne uvjete te da bi se izbjegla fragmentarnost, neusklađenost i nepredvidivost u funkcioniranju unutarnjeg tržišta, pravila o uključivanju rizika održivosti trebala bi se primjenjivati i na investicijska društva, vodeći računa o načelu proporcionalnosti. |
| --- | --- |

(4)

Da bi društva za upravljanje i investicijska društva koja nisu imenovala društvo za upravljanje imala ravnopravne uvjete te da bi se izbjegla fragmentarnost, neusklađenost i nepredvidivost u funkcioniranju unutarnjeg tržišta, pravila o uključivanju rizika održivosti trebala bi se primjenjivati i na investicijska društva, vodeći računa o načelu proporcionalnosti.

| (5) | Da bi se očuvao visok standard zaštite ulagača, društva za upravljanje trebala bi pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa koji bi mogli naštetiti interesima UCITS-a uvrstiti sukobe interesa koji bi mogli nastati zbog uključivanja rizika održivosti u njihove procese, sustave i unutarnje kontrole. Među njima mogu biti i sukobi interesa zbog nagrađivanja ili privatnih transakcija relevantnih zaposlenika, mogući sukobi interesa zbog manipulativnog zelenog marketinga („greenwashing”), zlouporabe pri prodaji ili predstavljanju strategija ulaganja te sukobi interesa između različitih UCITS-a kojima upravlja isto društvo za upravljanje. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se očuvao visok standard zaštite ulagača, društva za upravljanje trebala bi pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa koji bi mogli naštetiti interesima UCITS-a uvrstiti sukobe interesa koji bi mogli nastati zbog uključivanja rizika održivosti u njihove procese, sustave i unutarnje kontrole. Među njima mogu biti i sukobi interesa zbog nagrađivanja ili privatnih transakcija relevantnih zaposlenika, mogući sukobi interesa zbog manipulativnog zelenog marketinga („greenwashing”), zlouporabe pri prodaji ili predstavljanju strategija ulaganja te sukobi interesa između različitih UCITS-a kojima upravlja isto društvo za upravljanje.

| (6) | U skladu s Uredbom (EU) 2019/2088, društva za upravljanje ili investicijska društva koja su glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti dužna uzeti u obzir, ili ih uzimaju u obzir dobrovoljno, dužna su objaviti i kako u svojim politikama dužne pažnje vode računa o tim glavnim štetnim učincima. Radi usklađenosti Uredbe (EU) 2019/2088 i Direktive 2010/43/EU, ta bi obveza trebala biti navedena i u Direktivi 2010/43/EU. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s Uredbom (EU) 2019/2088, društva za upravljanje ili investicijska društva koja su glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti dužna uzeti u obzir, ili ih uzimaju u obzir dobrovoljno, dužna su objaviti i kako u svojim politikama dužne pažnje vode računa o tim glavnim štetnim učincima. Radi usklađenosti Uredbe (EU) 2019/2088 i Direktive 2010/43/EU, ta bi obveza trebala biti navedena i u Direktivi 2010/43/EU.

| (7) | Direktivu 2010/43/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(7)

Direktivu 2010/43/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Izmjene Direktive 2010/43/EU

Direktiva 2010/43/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 3. dodaju se sljedeće točke 11. i 12.:






  „11. | „rizik održivosti” znači rizik održivosti kako je definiran u članku 2. točki 22. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1); |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 3. dodaju se sljedeće točke 11. i 12.:

„11.

„rizik održivosti” znači rizik održivosti kako je definiran u članku 2. točki 22. Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*1);

*1

| 12. | „čimbenici održivosti” znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

12.

„čimbenici održivosti” znači čimbenici održivosti kako su definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088.

(*1)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;"

*1

| 2. | u članku 4. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Države članice dužne su se pobrinuti da društva za upravljanje pri ispunjenju zahtjeva iz prvog podstavka vode računa o rizicima održivosti.”; |
| --- | --- |

2.

u članku 4. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Države članice dužne su se pobrinuti da društva za upravljanje pri ispunjenju zahtjeva iz prvog podstavka vode računa o rizicima održivosti.”;

| 3. | u članku 5. dodaje se sljedeći stavak 5.:

  „5.   Države članice dužne su se pobrinuti da društva za upravljanje za potrebe iz stavaka 1., 2. i 3. imaju potrebne resurse i stručna znanja za učinkovito uključivanje rizika održivosti.”; |
| --- | --- |

3.

u članku 5. dodaje se sljedeći stavak 5.:

„5.   Države članice dužne su se pobrinuti da društva za upravljanje za potrebe iz stavaka 1., 2. i 3. imaju potrebne resurse i stručna znanja za učinkovito uključivanje rizika održivosti.”;

| 4. | umeće se sljedeći članak 5.a:

  „Članak 5.a
  Obvezno uključivanje rizika održivosti u upravljanje UCITS-ima za investicijska društva
  Države članice dužne su se pobrinuti da investicijska društva rizike održivosti uključuju u upravljanje UCITS-ima, vodeći računa o prirodi, opsegu i složenosti svojeg poslovanja.”; |
| --- | --- |

4.

umeće se sljedeći članak 5.a:

„Članak 5.a

Obvezno uključivanje rizika održivosti u upravljanje UCITS-ima za investicijska društva

Države članice dužne su se pobrinuti da investicijska društva rizike održivosti uključuju u upravljanje UCITS-ima, vodeći računa o prirodi, opsegu i složenosti svojeg poslovanja.”;

| 5. | u članku 9. stavku 2. dodaje se sljedeća točka (g):






  „(g) | odgovara za uključivanje rizika održivosti u aktivnosti iz točaka od (a) do (f).”; |
| --- | --- | --- |

5.

u članku 9. stavku 2. dodaje se sljedeća točka (g):

„(g)

odgovara za uključivanje rizika održivosti u aktivnosti iz točaka od (a) do (f).”;

| 6. | u članku 17. dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Države članice dužne su se pobrinuti da društva za upravljanje pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa koji bi mogli naštetiti interesima UCITS-a uvrste i sukobe interesa koji bi mogli nastati zbog uključivanja rizika održivosti u njihove procese, sustave i unutarnje kontrole.”; |
| --- | --- |

6.

u članku 17. dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Države članice dužne su se pobrinuti da društva za upravljanje pri utvrđivanju vrsta sukoba interesa koji bi mogli naštetiti interesima UCITS-a uvrste i sukobe interesa koji bi mogli nastati zbog uključivanja rizika održivosti u njihove procese, sustave i unutarnje kontrole.”;

| 7. | u članku 23. dodaju se sljedeći stavci 5. i 6.:

  „5.   Države članice dužne su propisati da društva za upravljanje pri ispunjenju zahtjeva iz stavaka od 1. do 4. vode računa o rizicima održivosti.”;


  6.   Države članice dužne su se pobrinuti da društva za upravljanje ili investicijska društva, ovisno o slučaju, koja glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti uzimaju u obzir kako je opisano u članu 4. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2019/2088 ili propisano u članku 4. stavku 3. ili 4. te uredbe, o tim glavnim štetnim učincima vode računa pri ispunjavanju zahtjeva iz stavaka od 1. od 4. tog članka.”; |
| --- | --- |

7.

u članku 23. dodaju se sljedeći stavci 5. i 6.:

„5.   Države članice dužne su propisati da društva za upravljanje pri ispunjenju zahtjeva iz stavaka od 1. do 4. vode računa o rizicima održivosti.”;

6.   Države članice dužne su se pobrinuti da društva za upravljanje ili investicijska društva, ovisno o slučaju, koja glavne štetne učinke odluka o ulaganjima na čimbenike održivosti uzimaju u obzir kako je opisano u članu 4. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2019/2088 ili propisano u članku 4. stavku 3. ili 4. te uredbe, o tim glavnim štetnim učincima vode računa pri ispunjavanju zahtjeva iz stavaka od 1. od 4. tog članka.”;

| 8. | u članku 38. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Politika upravljanja rizicima obuhvaća sve postupke koji su potrebni da bi društvo za upravljanje, za svaki UCITS kojim upravlja, moglo procijeniti izloženost pojedinog UCITS-a tržišnom riziku, riziku likvidnosti i riziku druge ugovorne strane, kao i izloženost UCITS-a svim drugim rizicima, uključujući operativni rizik, koji mogu biti značajni za svaki UCITS kojim upravlja.”. |
| --- | --- |

8.

u članku 38. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Politika upravljanja rizicima obuhvaća sve postupke koji su potrebni da bi društvo za upravljanje, za svaki UCITS kojim upravlja, moglo procijeniti izloženost pojedinog UCITS-a tržišnom riziku, riziku likvidnosti i riziku druge ugovorne strane, kao i izloženost UCITS-a svim drugim rizicima, uključujući operativni rizik, koji mogu biti značajni za svaki UCITS kojim upravlja.”.

Članak 2.

Prenošenje

1.   Države članice najkasnije do 31. srpnja 2022. moraju donijeti i objaviti zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

One primjenjuju te odredbe od 1. kolovoza 2022.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 4.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. travnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 302, 17.11.2009., str. 32.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 1.).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2018) 97 final.

4

(5)  SWD(2018) 264 final.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).

6

(7)  Direktiva Komisije 2010/43/EU od 1. srpnja 2010. o provedbi Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu organizacijskih zahtjeva, sukoba interesa, poslovanja, upravljanja rizicima i sadržaja sporazuma između depozitara i društva za upravljanje (SL L 176, 10.7.2010., str. 42.).

7

---

ODLUKE

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/145

---

ODLUKA (EU, Euratom) 2021/1271 EUROPSKOG PARLAMENTA, VIJEĆA I KOMISIJE

od 26. srpnja 2021.

o imenovanju direktora Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade

EUROPSKI PARLAMENT, VIJEĆE EUROPSKE UNIJE I EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 1141/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (1), a posebno njezin članak 6. stavak 3.,

uzimajući u obzir popis kandidata koji je 15. srpnja 2021. predložio odbor za odabir koji čine glavni tajnici Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije nakon javnog natječaja s ciljem imenovanja direktora Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade,

budući da:

| (1) | Člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 osniva se Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 osniva se Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade.

| (2) | Člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 propisuje se da direktora Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade sporazumno imenuju Europski parlament, Vijeće i Komisija na mandat od pet godina koji se ne može obnoviti, a na temelju prijedloga koje nakon javnog natječaja iznese odbor za odabir koji čine glavni tajnici navedenih triju institucija, |
| --- | --- |

(2)

Člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 propisuje se da direktora Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade sporazumno imenuju Europski parlament, Vijeće i Komisija na mandat od pet godina koji se ne može obnoviti, a na temelju prijedloga koje nakon javnog natječaja iznese odbor za odabir koji čine glavni tajnici navedenih triju institucija,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   G. Pascal SCHONARD imenuje se direktorom Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade za razdoblje od 1. rujna 2021. do 31. kolovoza 2026.

2.   Direktor se imenuje kao član privremenog osoblja, u razred AD 12, stupanj 1.

3.   Imenovanje podliježe uvjetu da kandidat za mjesto direktora potpiše izjavu o neovisnosti i nepostojanju sukoba interesa priloženu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D.M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

J. PODGORŠEK

Za Komisiju

Potpredsjednik

M. ŠEFČOVIČ

---

(1)  
  SL L 317, 4.11.2014., str. 1.

1

---

PRILOG

IZJAVA O NEOVISNOSTI I NEPOSTOJANJU SUKOBA INTERESA

Ja, nižepotpisani ...................................., izjavljujem da sam primio na znanje članak 6. stavak 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada te da ću izvršavati svoju dužnost kao direktor Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade („Tijelo”) potpuno neovisno i u potpunosti poštujući pravila te uredbe. Kada budem postupao u ime Tijela, neću tražiti ni primati upute ni od koje institucije ili vlade ni od bilo kojeg drugog tijela, ureda ili agencije. Suzdržavat ću se od svih radnji koje nisu u skladu s prirodom mojih dužnosti.

Izjavljujem da, koliko znam, nisam u sukobu interesa. Sukob interesa postoji ako se nepristrano i objektivno izvršavanje funkcija direktora Tijela ugrozi zbog razloga koji uključuju obiteljske veze, privatni život, političku, nacionalnu, filozofsku ili religijsku pripadnost, ekonomske interese ili bilo koji drugi zajednički interes s primateljem financiranja u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 1141/2014. Osobito izjavljujem da nisam zastupnik u Europskom parlamentu, da ne obnašam nikakav izborni mandat te da nisam niti sam ikada bio zaposlenik neke europske političke stranke ili europske političke zaklade.

Sastavljeno u [...]

[DATUM + POTPIS kandidata za mjesto direktora]

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/148

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/1272

оd 30. srpnja 2021.

o utvrđivanju jednakovrijednosti, u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID-19 potvrda koje izdaje Država Vatikanskoga Grada s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (1), a posebno njezin članak 8. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/953 utvrđuje se okvir za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 („EU digitalna COVID potvrda”) u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava nositeljâ na slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19. Njome se također doprinosi olakšavanju postupnog ukidanja ograničenja slobodnog kretanja koja su države članice uvele u skladu s pravom Unije kako bi se ograničilo širenje virusa SARS-CoV-2, na koordinirani način. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/953 utvrđuje se okvir za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 („EU digitalna COVID potvrda”) u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava nositeljâ na slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19. Njome se također doprinosi olakšavanju postupnog ukidanja ograničenja slobodnog kretanja koja su države članice uvele u skladu s pravom Unije kako bi se ograničilo širenje virusa SARS-CoV-2, na koordinirani način.

| (2) | Uredbom (EU) 2021/953 omogućuje se prihvaćanje COVID-19 potvrda koje treće zemlje izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji ako Komisija smatra da su te COVID-19 potvrde izdane u skladu sa standardima koji se smatraju jednakovrijednima onima utvrđenima u skladu s tom uredbom. Nadalje, u skladu s Uredbom (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća (2) države članice moraju primjenjivati pravila utvrđena u Uredbi (EU) 2021/953 na državljane trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni područjem primjene te uredbe, ali koji se zakonito nalaze ili borave na njihovu državnom području i koji imaju pravo putovati u druge države članice u skladu s pravom Unije. Stoga bi se svi zaključci o jednakovrijednosti utvrđeni u ovoj Odluci trebali primjenjivati na COVID-19 potvrde o cijepljenju koje Država Vatikanskoga Grada izdaje građanima Unije i članovima njihovih obitelji. Slično tome, na temelju Uredbe (EU) 2021/954 ti se zaključci o jednakovrijednosti primjenjuju i na COVID-19 potvrde o cijepljenju koje Država Vatikanskoga Grada izdaje državljanima trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica pod uvjetima utvrđenima u toj uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2021/953 omogućuje se prihvaćanje COVID-19 potvrda koje treće zemlje izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji ako Komisija smatra da su te COVID-19 potvrde izdane u skladu sa standardima koji se smatraju jednakovrijednima onima utvrđenima u skladu s tom uredbom. Nadalje, u skladu s Uredbom (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća (2) države članice moraju primjenjivati pravila utvrđena u Uredbi (EU) 2021/953 na državljane trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni područjem primjene te uredbe, ali koji se zakonito nalaze ili borave na njihovu državnom području i koji imaju pravo putovati u druge države članice u skladu s pravom Unije. Stoga bi se svi zaključci o jednakovrijednosti utvrđeni u ovoj Odluci trebali primjenjivati na COVID-19 potvrde o cijepljenju koje Država Vatikanskoga Grada izdaje građanima Unije i članovima njihovih obitelji. Slično tome, na temelju Uredbe (EU) 2021/954 ti se zaključci o jednakovrijednosti primjenjuju i na COVID-19 potvrde o cijepljenju koje Država Vatikanskoga Grada izdaje državljanima trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica pod uvjetima utvrđenima u toj uredbi.

| (3) | Na zahtjev Države Vatikanskoga Grada Komisija je 29. lipnja 2021. provela tehničke testove kojima se pokazalo da su COVID-19 potvrde o cijepljenju koje je izdala Država Vatikanskoga Grada u skladu sa svojim sustavom „VA-EUDCC-GW” interoperabilne s okvirom povjerenja uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953, čime se omogućuje provjera njihove vjerodostojnosti, valjanosti i cjelovitosti. Komisija je potvrdila i da COVID-19 potvrde o cijepljenju koje je izdala Država Vatikanskoga Grada u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW” sadržavaju potrebne podatke. |
| --- | --- |

(3)

Na zahtjev Države Vatikanskoga Grada Komisija je 29. lipnja 2021. provela tehničke testove kojima se pokazalo da su COVID-19 potvrde o cijepljenju koje je izdala Država Vatikanskoga Grada u skladu sa svojim sustavom „VA-EUDCC-GW” interoperabilne s okvirom povjerenja uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953, čime se omogućuje provjera njihove vjerodostojnosti, valjanosti i cjelovitosti. Komisija je potvrdila i da COVID-19 potvrde o cijepljenju koje je izdala Država Vatikanskoga Grada u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW” sadržavaju potrebne podatke.

| (4) | Država Vatikanskoga Grada dostavila je 9. srpnja 2021. Komisiji detaljne informacije o izdavanju interoperabilnih COVID-19 potvrda o cijepljenju u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW”. Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju da smatra da se njezine COVID-19 potvrde o cijepljenju izdaju u skladu sa standardom i tehnološkim sustavom koji su interoperabilni s okvirom povjerenja uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953 i omogućuju provjeru vjerodostojnosti, valjanosti i cjelovitosti tih potvrda. U tom je pogledu Država Vatikanskoga Grada obavijestila Komisiju da COVID-19 potvrde o cijepljenju koje je izdala Država Vatikanskoga Grada u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW” sadržavaju podatke iz Priloga Uredbi (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Država Vatikanskoga Grada dostavila je 9. srpnja 2021. Komisiji detaljne informacije o izdavanju interoperabilnih COVID-19 potvrda o cijepljenju u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW”. Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju da smatra da se njezine COVID-19 potvrde o cijepljenju izdaju u skladu sa standardom i tehnološkim sustavom koji su interoperabilni s okvirom povjerenja uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953 i omogućuju provjeru vjerodostojnosti, valjanosti i cjelovitosti tih potvrda. U tom je pogledu Država Vatikanskoga Grada obavijestila Komisiju da COVID-19 potvrde o cijepljenju koje je izdala Država Vatikanskoga Grada u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW” sadržavaju podatke iz Priloga Uredbi (EU) 2021/953.

| (5) | Nadalje, Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju da će izdavati interoperabilne potvrde o cijepljenju za cjepivo Comirnaty protiv bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju da će izdavati interoperabilne potvrde o cijepljenju za cjepivo Comirnaty protiv bolesti COVID-19.

| (6) | Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju i da će prihvatiti potvrde o cijepljenju, testiranju i preboljenju koje su izdale države članice u skladu s Uredbom (EU) 2021/953. Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju da će prihvatiti dokaz o cijepljenju za cjepiva s odobrenjem na razini EU-a (na temelju mišljenja Europske agencije za lijekove), cjepiva kojima je nadležno tijelo države članice EU-a izdalo privremeno odobrenje za stavljanje u promet i cjepiva koja su prošla postupak SZO-a za uvrštavanje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima. Nadalje, Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju da će prihvatiti potvrde o testiranju koje se temelje na NAAT-u (npr. RT-PCR) i brze antigenske testove koji se nalaze na popisu Odbora za zdravstvenu sigurnost. Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju i da će prihvatiti potvrde o preboljenju koje se temelje na NAAT-u (npr. RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju i da će prihvatiti potvrde o cijepljenju, testiranju i preboljenju koje su izdale države članice u skladu s Uredbom (EU) 2021/953. Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju da će prihvatiti dokaz o cijepljenju za cjepiva s odobrenjem na razini EU-a (na temelju mišljenja Europske agencije za lijekove), cjepiva kojima je nadležno tijelo države članice EU-a izdalo privremeno odobrenje za stavljanje u promet i cjepiva koja su prošla postupak SZO-a za uvrštavanje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima. Nadalje, Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju da će prihvatiti potvrde o testiranju koje se temelje na NAAT-u (npr. RT-PCR) i brze antigenske testove koji se nalaze na popisu Odbora za zdravstvenu sigurnost. Država Vatikanskoga Grada obavijestila je Komisiju i da će prihvatiti potvrde o preboljenju koje se temelje na NAAT-u (npr. RT-PCR).

| (7) | Država Vatikanskoga Grada 22. srpnja 2021. obavijestila je Komisiju i da se pri provjeri potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju koje izdaju države članice u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 osobni podaci navedeni u potvrdama obrađuju samo kako bi se provjerio i potvrdio status nositelja u pogledu cijepljenja, rezultata testiranja ili preboljenja te ih nakon toga ne čuvaju. |
| --- | --- |

(7)

Država Vatikanskoga Grada 22. srpnja 2021. obavijestila je Komisiju i da se pri provjeri potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju koje izdaju države članice u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 osobni podaci navedeni u potvrdama obrađuju samo kako bi se provjerio i potvrdio status nositelja u pogledu cijepljenja, rezultata testiranja ili preboljenja te ih nakon toga ne čuvaju.

| (8) | Stoga su ispunjeni elementi potrebni za utvrđivanje da se COVID-19 potvrde o cijepljenju koje izdaje Država Vatikanskoga Grada u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW” smatraju jednakovrijednima onima izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(8)

Stoga su ispunjeni elementi potrebni za utvrđivanje da se COVID-19 potvrde o cijepljenju koje izdaje Država Vatikanskoga Grada u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW” smatraju jednakovrijednima onima izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953.

| (9) | Stoga bi COVID-19 potvrde o cijepljenju koje izdaje Država Vatikanskoga Grada u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW” trebalo prihvatiti pod uvjetima iz članka 5. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

Stoga bi COVID-19 potvrde o cijepljenju koje izdaje Država Vatikanskoga Grada u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW” trebalo prihvatiti pod uvjetima iz članka 5. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/953.

| (10) | Kako bi ova Odluka bila operativna, Država Vatikanskoga Grada trebala bi biti povezana s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi ova Odluka bila operativna, Država Vatikanskoga Grada trebala bi biti povezana s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953.

| (11) | Kako bi zaštitila interese Unije, posebno u području javnog zdravlja, Komisija može iskoristiti svoje ovlasti suspenzije ili ukidanja ove Odluke ako uvjeti iz članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953 više nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi zaštitila interese Unije, posebno u području javnog zdravlja, Komisija može iskoristiti svoje ovlasti suspenzije ili ukidanja ove Odluke ako uvjeti iz članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953 više nisu ispunjeni.

| (12) | S obzirom na to da je Državu Vatikanskoga Grada potrebno što prije povezati s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(12)

S obzirom na to da je Državu Vatikanskoga Grada potrebno što prije povezati s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

| (13) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 14. Uredbe (EU) 2021/953, |
| --- | --- |

(13)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 14. Uredbe (EU) 2021/953,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

COVID-19 potvrde o cijepljenju koje izdaje Država Vatikanskoga Grada u skladu sa sustavom „VA-EUDCC-GW” u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije smatraju se jednakovrijednima onima izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953.

Članak 2.

Država Vatikanskoga Grada povezana je s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 211, 15.6.2021., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (SL L 211, 15.6.2021., str. 24.).

2

---

| 2.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 277/151

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/1273

оd 30. srpnja 2021.

o utvrđivanju jednakovrijednosti, u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID-19 potvrda koje izdaje San Marino s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (1), a posebno njezin članak 8. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/953 utvrđuje se okvir za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 („EU digitalna COVID potvrda”) u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava nositeljâ na slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19. Njome se također doprinosi olakšavanju postupnog ukidanja ograničenja slobodnog kretanja koja su države članice uvele u skladu s pravom Unije kako bi se ograničilo širenje virusa SARS-CoV-2, na koordinirani način. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/953 utvrđuje se okvir za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 („EU digitalna COVID potvrda”) u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava nositeljâ na slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19. Njome se također doprinosi olakšavanju postupnog ukidanja ograničenja slobodnog kretanja koja su države članice uvele u skladu s pravom Unije kako bi se ograničilo širenje virusa SARS-CoV-2, na koordinirani način.

| (2) | Uredbom (EU) 2021/953 omogućuje se prihvaćanje COVID-19 potvrda koje treće zemlje izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji ako Komisija smatra da su te COVID-19 potvrde izdane u skladu sa standardima koji se smatraju jednakovrijednima onima utvrđenima u skladu s tom uredbom. Nadalje, u skladu s Uredbom (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća (2) države članice moraju primjenjivati pravila utvrđena u Uredbi (EU) 2021/953 na državljane trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni područjem primjene te uredbe, ali koji se zakonito nalaze ili borave na njihovu državnom području i koji imaju pravo putovati u druge države članice u skladu s pravom Unije. Stoga bi se svi zaključci o jednakovrijednosti utvrđeni u ovoj Odluci trebali primjenjivati na potvrde o cijepljenju protiv bolesti COVID-19 koje San Marino izdaje građanima Unije i članovima njihovih obitelji. Slično tome, na temelju Uredbe (EU) 2021/954 ti se zaključci o jednakovrijednosti primjenjuju i na COVID-19 potvrde koje San Marino izdaje državljanima trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica pod uvjetima utvrđenima u toj uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2021/953 omogućuje se prihvaćanje COVID-19 potvrda koje treće zemlje izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji ako Komisija smatra da su te COVID-19 potvrde izdane u skladu sa standardima koji se smatraju jednakovrijednima onima utvrđenima u skladu s tom uredbom. Nadalje, u skladu s Uredbom (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća (2) države članice moraju primjenjivati pravila utvrđena u Uredbi (EU) 2021/953 na državljane trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni područjem primjene te uredbe, ali koji se zakonito nalaze ili borave na njihovu državnom području i koji imaju pravo putovati u druge države članice u skladu s pravom Unije. Stoga bi se svi zaključci o jednakovrijednosti utvrđeni u ovoj Odluci trebali primjenjivati na potvrde o cijepljenju protiv bolesti COVID-19 koje San Marino izdaje građanima Unije i članovima njihovih obitelji. Slično tome, na temelju Uredbe (EU) 2021/954 ti se zaključci o jednakovrijednosti primjenjuju i na COVID-19 potvrde koje San Marino izdaje državljanima trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica pod uvjetima utvrđenima u toj uredbi.

| (3) | Na zahtjev San Marina Komisija je 30. lipnja 2021. provela tehničke testove kojima se pokazalo da su potvrde o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 koje je izdao San Marino u skladu sa svojim sustavom za digitalnu COVID potvrdu („smdcc”) interoperabilne s okvirom povjerenja uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953, čime se omogućuje provjera njihove vjerodostojnosti, valjanosti i cjelovitosti. Komisija je potvrdila i da COVID-19 potvrde koje je izdao San Marino u skladu sa sustavom „smdcc” sadržavaju potrebne podatke. |
| --- | --- |

(3)

Na zahtjev San Marina Komisija je 30. lipnja 2021. provela tehničke testove kojima se pokazalo da su potvrde o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 koje je izdao San Marino u skladu sa svojim sustavom za digitalnu COVID potvrdu („smdcc”) interoperabilne s okvirom povjerenja uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953, čime se omogućuje provjera njihove vjerodostojnosti, valjanosti i cjelovitosti. Komisija je potvrdila i da COVID-19 potvrde koje je izdao San Marino u skladu sa sustavom „smdcc” sadržavaju potrebne podatke.

| (4) | San Marino je 14. srpnja 2021. Komisiji dostavio informacije o izdavanju interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 u skladu sa sustavom „smdcc”. San Marino je obavijestio Komisiju da smatra da se njegove COVID-19 potvrde izdaju u skladu sa standardom i tehnološkim sustavom koji su interoperabilni s okvirom povjerenja uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953 i omogućuju provjeru vjerodostojnosti, valjanosti i cjelovitosti tih potvrda. U tom je pogledu San Marino obavijestio Komisiju da COVID-19 potvrde koje je izdao San Marino u skladu sa sustavom „smdcc” sadržavaju podatke iz Priloga Uredbi (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

San Marino je 14. srpnja 2021. Komisiji dostavio informacije o izdavanju interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 u skladu sa sustavom „smdcc”. San Marino je obavijestio Komisiju da smatra da se njegove COVID-19 potvrde izdaju u skladu sa standardom i tehnološkim sustavom koji su interoperabilni s okvirom povjerenja uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953 i omogućuju provjeru vjerodostojnosti, valjanosti i cjelovitosti tih potvrda. U tom je pogledu San Marino obavijestio Komisiju da COVID-19 potvrde koje je izdao San Marino u skladu sa sustavom „smdcc” sadržavaju podatke iz Priloga Uredbi (EU) 2021/953.

| (5) | Nadalje, San Marino je obavijestio Komisiju da će izdavati interoperabilne potvrde o cijepljenju za cjepiva protiv bolesti COVID-19. To su trenutačno Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen i Sputnik V. |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, San Marino je obavijestio Komisiju da će izdavati interoperabilne potvrde o cijepljenju za cjepiva protiv bolesti COVID-19. To su trenutačno Comirnaty, Moderna, Vaxzevria, Janssen i Sputnik V.

| (6) | Nadalje, San Marino je obavijestio Komisiju i da će izdavati interoperabilne potvrde o testiranju samo za testove koji se temelje na umnažanju nukleinske kiseline ili za brze antigenske testove navedene na zajedničkom i ažuriranom popisu brzih antigenskih testova za COVID-19 koji je odobrio Odbor za zdravstvenu sigurnost uspostavljen člankom 17. Odluke br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3), na temelju Preporuke Vijeća od 21. siječnja 2021. (4) |
| --- | --- |

(6)

Nadalje, San Marino je obavijestio Komisiju i da će izdavati interoperabilne potvrde o testiranju samo za testove koji se temelje na umnažanju nukleinske kiseline ili za brze antigenske testove navedene na zajedničkom i ažuriranom popisu brzih antigenskih testova za COVID-19 koji je odobrio Odbor za zdravstvenu sigurnost uspostavljen člankom 17. Odluke br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3), na temelju Preporuke Vijeća od 21. siječnja 2021. (4)

| (7) | San Marino je obavijestio Komisiju i da će prihvatiti potvrde o cijepljenju, testiranju i preboljenju koje su izdale države članice u skladu s Uredbom (EU) 2021/953. San Marino je obavijestio Komisiju da će prihvatiti dokaz o cijepljenju za cjepiva s odobrenjem na razini EU-a (na temelju mišljenja Europske agencije za lijekove), cjepiva kojima je nadležno tijelo države članice EU-a izdalo privremeno odobrenje za stavljanje u promet i cjepiva koja su prošla postupak SZO-a za uvrštavanje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima. Nadalje, San Marino je obavijestio Komisiju da će prihvatiti potvrde o testiranju koje se temelje na NAAT-u (npr. RT-PCR) i brze antigenske testove koji se nalaze na popisu Odbora za zdravstvenu sigurnost. San Marino će prihvatiti potvrde o preboljenju koje se temelje na NAAT-u (npr. RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

San Marino je obavijestio Komisiju i da će prihvatiti potvrde o cijepljenju, testiranju i preboljenju koje su izdale države članice u skladu s Uredbom (EU) 2021/953. San Marino je obavijestio Komisiju da će prihvatiti dokaz o cijepljenju za cjepiva s odobrenjem na razini EU-a (na temelju mišljenja Europske agencije za lijekove), cjepiva kojima je nadležno tijelo države članice EU-a izdalo privremeno odobrenje za stavljanje u promet i cjepiva koja su prošla postupak SZO-a za uvrštavanje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima. Nadalje, San Marino je obavijestio Komisiju da će prihvatiti potvrde o testiranju koje se temelje na NAAT-u (npr. RT-PCR) i brze antigenske testove koji se nalaze na popisu Odbora za zdravstvenu sigurnost. San Marino će prihvatiti potvrde o preboljenju koje se temelje na NAAT-u (npr. RT-PCR).

| (8) | San Marino je 22. srpnja 2021. obavijestio Komisiju i da se pri provjeri potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju koje izdaju države članice u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 osobni podaci navedeni u potvrdama obrađuju samo kako bi se provjerio i potvrdio status nositelja u pogledu cijepljenja, rezultata testiranja ili preboljenja te ih nakon toga ne čuvaju. |
| --- | --- |

(8)

San Marino je 22. srpnja 2021. obavijestio Komisiju i da se pri provjeri potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju koje izdaju države članice u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 osobni podaci navedeni u potvrdama obrađuju samo kako bi se provjerio i potvrdio status nositelja u pogledu cijepljenja, rezultata testiranja ili preboljenja te ih nakon toga ne čuvaju.

| (9) | Stoga su ispunjeni elementi potrebni za utvrđivanje da se COVID-19 potvrde koje izdaje San Marino u skladu sa sustavom „smdcc” smatraju jednakovrijednima onima izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

Stoga su ispunjeni elementi potrebni za utvrđivanje da se COVID-19 potvrde koje izdaje San Marino u skladu sa sustavom „smdcc” smatraju jednakovrijednima onima izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953.

| (10) | Stoga bi COVID-19 potvrde koje San Marino izdaje u skladu sa sustavom „smdcc” trebalo prihvatiti pod uvjetima iz članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 5. i članka 7. stavka 8. Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

Stoga bi COVID-19 potvrde koje San Marino izdaje u skladu sa sustavom „smdcc” trebalo prihvatiti pod uvjetima iz članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 5. i članka 7. stavka 8. Uredbe (EU) 2021/953.

| (11) | Kako bi ova Odluka bila operativna, San Marino bi trebao biti povezan s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi ova Odluka bila operativna, San Marino bi trebao biti povezan s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953.

| (12) | Kako bi zaštitila interese Unije, posebno u području javnog zdravlja, Komisija može iskoristiti svoje ovlasti suspenzije ili ukidanja ove Odluke ako uvjeti iz članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953 više nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi zaštitila interese Unije, posebno u području javnog zdravlja, Komisija može iskoristiti svoje ovlasti suspenzije ili ukidanja ove Odluke ako uvjeti iz članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953 više nisu ispunjeni.

| (13) | S obzirom na to da je San Marino potrebno što prije povezati s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na to da je San Marino potrebno što prije povezati s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

| (14) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 14. Uredbe (EU) 2021/953, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 14. Uredbe (EU) 2021/953,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Potvrde o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 koje izdaje San Marino u skladu sa sustavom „smdcc” u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije smatraju se jednakovrijednima onima izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953.

Članak 2.

San Marino je povezan s okvirom povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/953.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 211, 15.6.2021., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (SL L 211, 15.6.2021., str. 24.).

2

(3)  Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 21. siječnja 2021. o zajedničkom okviru za upotrebu i validaciju brzih antigenskih testova i uzajamno priznavanje rezultata testova na COVID-19 u EU-u (SL C 24, 22.1.2021., str. 1.).

4

---